text: # František Světlík
  František Světlík (28. prosince 1875 Bílovice u Prostějova – 13. prosince 1949 Olomouc) byl český římskokatolický duchovní z Moravy, československý politik a meziválečný poslanec Národního shromáždění za Československou stranu lidovou; člen československé delegace ve Společnosti národů, později pronásledovaný nacistickým režimem.
  
  ## Biografie
  
  ### Mládí a studium
  Pocházel z chudé rodiny. Byl nejmladším ze sedmi sourozenců. Rodiče ho od mládí připravovali na dráhu katolického kněze. Maturoval na Slovanském gymnáziu v Olomouci a pak studoval na arcibiskupském kněžském semináři v Olomouci. Vystudoval olomouckou teologickou fakultu. Už v mládí byl ovlivněn moravsko-slovanským cítěním a cyrilometodějským kultem. Byl národnostně uvědomělý. Kritizoval vliv německojazyčného kléru na Moravě. Na kněze byl vysvěcen roku 1898. Do roku 1902 působil jako kaplan ve Vsetíně, pak v Kroměříži. Následně počátkem 20. století se začal věnovat katolické publicistice.
  
  ### Působení v katolických spolcích a tisku
  Byl aktivní v katolických spolcích vznikajících pod vlivem encykliky Rerum novarum. Působil v Literární jednotě bohoslovců, publikoval v časopisu Nový život a Katolická moderna. Koncem 19. století patřil mezi zakladatele Moravsko-slezské křesťansko sociální strany. Od roku 1906 byl členem redakce listu Našinec, který vycházel od roku 1869 v Olomouci a který se od roku 1882 hlásil ke katolickému politickému hnutí. Po Světlíkově nástupu do redakce byly tyto noviny oficiálně prohlášeny za tiskový orgán obou katolických stran na Moravě (křesťansko sociální i Katolická strana národní na Moravě). Jako šéfredaktor zajistil Světlík převod listu do majetku stejnojmenného družstva a jeho tisk převzala Knížecí arcibiskupská tiskárna v Olomouci. Do roku 1908 vycházel Našinec třikrát týdně, od roku 1909 čtyřikrát za týden a od roku 1910 se stal deníkem. Proměnil se ve vlivné periodikum přesahující regionální záběr. Ve vedení redakce Našince působil Světlík do roku 1922. V letech 1922–1923 byl pověřen řízením tiskového orgánu ČSL v Praze Lidové listy jako jejich první šéfredaktor. Kromě Našince byl i šéfredaktorem týdeníku Severní Morava. Spoluzakládal pobočku Všeodborového sdružení křesťanského dělnictva, záložnu, Katolický dům a Společnost Cyrila a Metoděje.
  
  ### Politikem ČSL
  Během první světové války se od dubna 1918 společně s Janem Šrámkem profiloval národně a odklonil se od dosavadního prohabsburského stanoviska českých katolických politiků. Podílel se na tom, že se shromáždění kněží a kaplanů konané 28. září 1918 v Praze vyslovilo pro myšlenku československého státu.
  Za první republiky spoluzakládal v lednu 1919 Československou stranu lidovou, v jejímž rámci podporoval Šrámkovu křesťanskodemokratickou linii. Byl autorem názvu lidová ve jménu strany po vzoru podobných chorvatských a slovinských stran, čímž mělo být naznačeno, že tento politický subjekt se nevnímá úzce coby katolická formace.
  Po parlamentních volbách v roce 1920 získal poslanecké křeslo v Národním shromáždění. Nastoupil ovšem jako náhradník až počátkem roku 1925 poté, co byl mandátu zbaven Alois Kaderka. Mandát obhájil v řádných parlamentních volbách v roce 1925, parlamentních volbách v roce 1929 i parlamentních volbách v roce 1935.
  Byl autorem zahraničně politické politiky ČSL, která byla smířlivá ke koncepci Edvarda Beneše, ale zároveň se zasazovala o normalizaci a rozvoj vztahů s Vatikánem. Dlouhodobě působil jako člen československé delegace při Společnosti národů. V roce 1929 navrhl v zahraničním výboru sněmovny de iure uznání Sovětského svazu. Návrh ale v této době ještě neprošel. Pro své sociální a progresivní názory získal přezdívku rudý prelát.
  V roce 1923 byl jmenován kanovníkem metropolitní kapituly sv. Václava. Od roku 1926 byl sídelním kanovníkem, v roce 1936 se stal prelátem.
  Poslanecký post si oficiálně podržel do zrušení parlamentu roku 1939, přičemž ještě v prosinci 1938 přestoupil do poslaneckého klubu nově utvořené Strany národní jednoty. Vstup lidovců do SNJ ale přijímal s pochybnostmi. Na posledním zasedání moravskoslezského zemského výboru ČSL v Brně 22. listopadu 1938 prohlásil: „Sešli jsme se v koncentračním táboře Národní jednoty.“
  
  ### Pronásledování za okupace a návrat do politiky
  Dne 1. září 1939 byl v rámci Akce Albrecht der Erste zatčen nacistickými úřady, dočasně uvězněn v koncentračním táboře, následně propuštěn, ale až do konce války byl pod dohledem gestapa.
  Po roce 1945 již v politickém životě nehrál tak významnou roli, i kvůli těžké nemoci, kterou trpěl. Byl členem ČSL, předsedou krajské lidové rady a po únorovém převratu roku 1948 dočasně podpořil nový politický kurz v Československu. Snažil se uchovat samostatnost strany i poukazováním na svou prvorepublikovou prosovětskou politiku (angažoval se ve Svazu přátel SSSR). V rámci strany patřil mezi spojence tehdejšího generálního tajemníka Hály, který chtěl i v poúnorových podmínkách vykonávat svébytnou křesťanskou politickou aktivitu. Poté, co komunistický režim zasáhl proti příspěvkům delegátů na kroměřížské konferenci ČSL v srpnu 1948, se Světlík vzdal politické a veřejné činnosti. Zemřel následujícího roku.
  Synem jedné z jeho sester byl olomoucký biskup Josef Vrana.
  
title: František Světlík
wikitext: {{Infobox - politik
    | titul před = [[Monsignore|Mons.]]
    | jméno = František Světlík
    | úřad = Poslanec [[Národní shromáždění republiky Československé (1920–1939)|Národního shromáždění ČSR]]
    | od = [[1925]]
    | do = [[1939]]
    | strana = [[Moravsko-slezská křesťansko-sociální strana na Moravě|Mor. - slez. kř. soc. str.]]<br />[[KDU-ČSL|ČSL]]<br />[[Strana národní jednoty|SNJ]]
    | místo narození = [[Bílovice (Bílovice-Lutotín)|Bílovice u Prostějova]]<br />{{Vlajka a název|Rakousko-Uhersko}}
    | místo úmrtí = [[Olomouc]]<br />{{Vlajka a název|Československo}}
    }}
  '''František Světlík''' ([[28. prosinec|28. prosince]] [[1875]] [[Bílovice (Bílovice-Lutotín)|Bílovice u Prostějova]]<ref name="matrika">[https://www.mza.cz/actapublica/matrika/detail/5765?image=216000010-000253-003375-000000-009160-000000-00-B02909-00370.jp2 Matriční záznam o narození a křtu]</ref> – [[13. prosinec|13. prosince]] [[1949]] [[Olomouc]]<ref>{{Citace elektronické monografie
  | vydavatel = biblio.hiu.cas.cz
  | titul = Světlík, František, 1875-1949
  | url = http://biblio.hiu.cas.cz/authorities/109222
  | jazyk = česky
  | datum přístupu = 2014-11-24
  }}</ref>)<ref name="NS1">{{Citace monografie
  | autor = Národní shromáždění
  | odkaz na autora = Národní shromáždění republiky Československé (1920–1939)
  | vydavatel = Státní tiskárna
  | titul = Národní shromáždění Republiky československé v prvém desítiletí
  | rok = 1928
  | strany = 1306
  | url = https://www.google.cz/search?hl=cs&tbm=bks&q=Sv%C3%ABtlik+Frantisek+1875+B%C3%ADlovic%C3%ADch+++%22N%C3%A1rodn%C3%AD+shrom%C3%A1%C5%BEd%C4%9Bn%C3%AD+Republiky+%C4%8Deskoslovensk%C3%A9+v+prv%C3%A9m+des%C3%ADtilet%C3%AD%22&oq=Sv%C3%ABtlik+Frantisek+1875+B%C3%ADlovic%C3%ADch+++%22N%C3%A1rodn%C3%AD+shrom%C3%A1%C5%BEd%C4%9Bn%C3%AD+Republiky+%C4%8Deskoslovensk%C3%A9+v+prv%C3%A9m+des%C3%ADtilet%C3%AD%22
  | počet stran = 1315
  | jazyk = česky
  | datum přístupu = 2014-12-21
  }}</ref> byl [[Česko|český]] římskokatolický duchovní z [[Morava|Moravy]], [[Československo|československý]] politik a meziválečný poslanec [[Národní shromáždění republiky Československé (1920–1939)|Národního shromáždění]] za [[KDU-ČSL|Československou stranu lidovou]]; člen československé delegace ve [[Společnost národů|Společnosti národů]], později pronásledovaný nacistickým režimem.
  
  == Biografie ==
  
  === Mládí a studium ===
  Pocházel z chudé rodiny. Byl nejmladším ze sedmi sourozenců. Rodiče ho od mládí připravovali na dráhu katolického kněze. Maturoval na [[Slovanské gymnázium|Slovanském gymnáziu]] v Olomouci a pak studoval na arcibiskupském kněžském semináři v Olomouci. Vystudoval olomouckou teologickou fakultu. Už v mládí byl ovlivněn moravsko-slovanským cítěním a cyrilometodějským kultem. Byl národnostně uvědomělý. Kritizoval vliv německojazyčného kléru na Moravě. Na kněze byl vysvěcen roku 1898. Do roku 1902 působil jako kaplan ve [[Vsetín]]ě, pak v [[Kroměříž]]i. Následně počátkem 20. století se začal věnovat katolické publicistice.<ref name="Světlík">{{Citace elektronické monografie
  | vydavatel = kdu.cz
  | titul = Msgre. FRANTIŠEK SVĚTLÍK
  | url = http://old.kdu.cz/Dokumenty/Historie/NEKTERE-OSOBNOSTI-LIDOVECKE-POLITIKY-DO-R-1948.aspx
  | jazyk = česky
  | datum přístupu = 2014-11-24
  | url archivu = https://web.archive.org/web/20141129230231/http://old.kdu.cz/Dokumenty/Historie/NEKTERE-OSOBNOSTI-LIDOVECKE-POLITIKY-DO-R-1948.aspx
  | datum archivace = 2014-11-29
  | nedostupné = ano
  }}</ref><ref name="Světlík2">{{Citace elektronické monografie
  | vydavatel = theses.cz
  | titul = KROUPA, Vojtěch: Katolické politické strany na Šumpersku
  | url = https://theses.cz/id/8kmqh9/katolicismus_spk.txt
  | jazyk = česky
  | datum přístupu = 2014-11-24
  }}</ref>
  
  === Působení v katolických spolcích a tisku ===
  Byl aktivní v katolických spolcích vznikajících pod vlivem encykliky [[Rerum novarum]].<ref name="Světlík2" /> Působil v ''Literární jednotě bohoslovců'', publikoval v časopisu ''Nový život'' a ''Katolická moderna''.<ref name="Světlík" /> Koncem 19. století patřil mezi zakladatele [[Moravsko-slezská křesťansko-sociální strana na Moravě|Moravsko-slezské křesťansko sociální strany]].<ref>{{Citace monografie
   | titul = kol. aut.: Politické strany, 1861-1938
   | vydavatel = Doplněk
   | místo = Brno
   | rok = 2005
   | isbn = 80-7239-178-X
   | strany = 261
   | jazyk = česky
  }}</ref> Od roku 1906 byl členem redakce listu ''Našinec'', který vycházel od roku 1869 v Olomouci a který se od roku 1882 hlásil ke katolickému politickému hnutí. Po Světlíkově nástupu do redakce byly tyto noviny oficiálně prohlášeny za tiskový orgán obou katolických stran na Moravě (křesťansko sociální i [[Katolická strana národní na Moravě]]). Jako šéfredaktor zajistil Světlík převod listu do majetku stejnojmenného družstva a jeho tisk převzala Knížecí arcibiskupská tiskárna v Olomouci. Do roku 1908 vycházel Našinec třikrát týdně, od roku 1909 čtyřikrát za týden a od roku 1910 se stal deníkem. Proměnil se ve vlivné periodikum přesahující regionální záběr.<ref>{{Citace monografie
   | titul = kol. aut.: Politické strany, 1861-1938
   | vydavatel = Doplněk
   | místo = Brno
   | rok = 2005
   | isbn = 80-7239-178-X
   | strany = 282
   | jazyk = česky
  }}</ref> Ve vedení redakce Našince působil Světlík do roku 1922. V letech 1922–1923 byl pověřen řízením tiskového orgánu ČSL v Praze ''Lidové listy'' jako jejich první šéfredaktor.<ref name="Světlík" /><ref>{{Citace monografie
   | titul = kol. aut.: Politické strany, 1861-1938
   | vydavatel = Doplněk
   | místo = Brno
   | rok = 2005
   | isbn = 80-7239-178-X
   | strany = 662
   | jazyk = česky
  }}</ref> Kromě Našince byl i šéfredaktorem týdeníku ''Severní Morava''. Spoluzakládal pobočku ''Všeodborového sdružení křesťanského dělnictva'', záložnu, Katolický dům a ''Společnost Cyrila a Metoděje''.<ref name="Světlík" />
  
  === Politikem ČSL ===
  Během první světové války se od dubna 1918 společně s [[Jan Šrámek|Janem Šrámkem]] profiloval národně a odklonil se od dosavadního prohabsburského stanoviska českých katolických politiků. Podílel se na tom, že se shromáždění kněží a kaplanů konané 28. září 1918 v Praze vyslovilo pro myšlenku československého státu.<ref name="Světlík" />
  
  Za první republiky spoluzakládal v lednu 1919 Československou stranu lidovou, v jejímž rámci podporoval Šrámkovu křesťanskodemokratickou linii. Byl autorem názvu ''lidová'' ve jménu strany po vzoru podobných chorvatských a slovinských stran, čímž mělo být naznačeno, že tento politický subjekt se nevnímá úzce coby katolická formace.<ref name="Světlík" /><ref name="Světlík2" />
  
  Po [[Volby do parlamentu Československé republiky 1920|parlamentních volbách v roce 1920]] získal poslanecké křeslo v Národním shromáždění. Nastoupil ovšem jako náhradník až počátkem roku 1925 poté, co byl mandátu zbaven [[Alois Kaderka]].<ref>{{Citace elektronické monografie
  | vydavatel = [[Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky]]
  | titul = jmenný rejstřík
  | url = http://www.psp.cz/eknih/1920ns/ps/rejstrik/jmenny/sn.htm
  | jazyk = česky
  | datum přístupu = 2014-11-24
  }}</ref> Mandát obhájil v řádných [[Volby do parlamentu Československé republiky 1925|parlamentních volbách v roce 1925]], [[Volby do parlamentu Československé republiky 1929|parlamentních volbách v roce 1929]] i [[Volby do parlamentu Československé republiky 1935|parlamentních volbách v roce 1935]].<ref>{{Citace elektronické monografie
  | vydavatel = [[Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky]]
  | titul = František Světlík
  | url = http://www.psp.cz/sqw/detail.sqw?org=293&id=4117&l=cz
  | jazyk = česky
  | datum přístupu = 2014-11-23
  }}</ref>
  
  Byl autorem zahraničně politické politiky ČSL, která byla smířlivá ke koncepci [[Edvard Beneš|Edvarda Beneše]], ale zároveň se zasazovala o normalizaci a rozvoj vztahů s Vatikánem. Dlouhodobě působil jako člen československé delegace při [[Společnost národů|Společnosti národů]].<ref name="Světlík" /> V roce 1929 navrhl v zahraničním výboru sněmovny ''de iure'' uznání [[Sovětský svaz|Sovětského svazu]]. Návrh ale v této době ještě neprošel.<ref>{{Citace monografie
   | titul = kol. aut.: Politické strany, 1861-1938
   | vydavatel = Doplněk
   | místo = Brno
   | rok = 2005
   | isbn = 80-7239-178-X
   | strany = 666
   | jazyk = česky
  }}</ref> Pro své sociální a progresivní názory získal přezdívku ''rudý prelát''.<ref name="Světlík2" /><ref>[http://aleph.vkol.cz/pub/svk01/00109/82/001098282.htm Katalog Vědecké knihovny v Olomouci, báze SVK01, záznam 001098282]</ref>
  
  V roce 1923 byl jmenován kanovníkem [[Metropolitní kapitula u svatého Václava v Olomouci|metropolitní kapituly sv. Václava]]. Od roku 1926 byl sídelním kanovníkem, v roce 1936 se stal prelátem.<ref name="Světlík" /><ref name="Světlík2" />
  
  Poslanecký post si oficiálně podržel do zrušení parlamentu roku [[1939]], přičemž ještě v prosinci 1938 přestoupil do poslaneckého klubu nově utvořené [[Strana národní jednoty|Strany národní jednoty]].<ref>{{Citace elektronické monografie
  | vydavatel = [[Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky]]
  | titul = jmenný rejstřík
  | url = http://www.psp.cz/eknih/1935ns/ps/rejstrik/jmenny/SE.HTM
  | jazyk = česky
  | datum přístupu = 2014-11-24
  }}</ref> Vstup lidovců do SNJ ale přijímal s pochybnostmi. Na posledním zasedání moravskoslezského zemského výboru ČSL v Brně 22. listopadu 1938 prohlásil: „''Sešli jsme se v koncentračním táboře Národní jednoty''.“<ref>{{Citace monografie
   | titul = kol. aut.: Politické strany, 1861-1938
   | vydavatel = Doplněk
   | místo = Brno
   | rok = 2005
   | isbn = 80-7239-178-X
   | strany = 670
   | jazyk = česky
  }}</ref>
  
  === Pronásledování za okupace a návrat do politiky ===
  Dne 1. září 1939 byl v rámci [[Akce Albrecht der Erste]] zatčen nacistickými úřady, dočasně uvězněn v koncentračním táboře, následně propuštěn, ale až do konce války byl pod dohledem gestapa.<ref name="Světlík" />
  
  Po roce 1945 již v politickém životě nehrál tak významnou roli, i kvůli těžké nemoci, kterou trpěl. Byl členem ČSL, předsedou krajské lidové rady a po [[únor 1948|únorovém převratu roku 1948]] dočasně podpořil nový politický kurz v Československu. Snažil se uchovat samostatnost strany i poukazováním na svou prvorepublikovou prosovětskou politiku (angažoval se ve Svazu přátel SSSR). V rámci strany patřil mezi spojence tehdejšího generálního tajemníka Hály, který chtěl i v poúnorových podmínkách vykonávat svébytnou křesťanskou politickou aktivitu. Poté, co komunistický režim zasáhl proti příspěvkům delegátů na kroměřížské konferenci ČSL v srpnu 1948, se Světlík vzdal politické a veřejné činnosti. Zemřel následujícího roku.<ref name="Světlík" /><ref name="Světlík2" />
  
  Synem jedné z jeho sester byl olomoucký biskup [[Josef Vrana]].<ref name="Světlík2" />
  
  == Odkazy ==
  
  === Reference ===
  <references />
  
  === Literatura ===
  * {{NK ČR|jk01121898}}
  * [[Miloš Trapl|TRAPL, Miloš]]: ''Olomoucký "rudý prelát" František Světlík'', Střední Morava 1 (1966) 64-68.
  * [[Pavel Marek|MAREK, Pavel]] - TRAPL, Miloš: ''Mons. František Světlík (1875-1949) : nástin života a díla katolického politika a novináře'', Rosice u Brna : Gloria, 2001. {{ISBN|80-86200-47-7}}.
  * TRAPL, Miloš: ''František Světlík''. In: PEHR, Michal a kol., Cestami křesťanské politiky, Praha, Akropolis 2007, s. 248-249. {{ISBN|978-80-86903-53-8}}
  * MAREK, Pavel: ''Katolický modernista František Světlík (1875-1949)'', in: MAREK, Pavel: Setkání. Osobnost v politickém a veřejném životě na přelomu 19.-20. století, Olomouc, Gloria pro CDKP 2010, s. 222-237. {{ISBN|978-80-86760-51-3}}.
  
  === Externí odkazy ===
  * {{Commonscat}}
  * [https://plus.rozhlas.cz/frantisek-svetlik-politik-a-publicista-prezdivany-rudy-prelat-ktery-dal-lidovcum-8048423 Politik a publicista přezdívaný „rudý prelát“, který dal lidovcům jméno] Pořad Českého rozhlasu Plus, podrobné životopisné informace, citace z pamětí, ukázka projevu v parlamentu, zamyšlení nad jeho poválečným působením.
  
  {{Autoritní data}}
  {{Portály|Křesťanství|Morava|Lidé}}
  {{DEFAULTSORT:Světlík, František}}
  [[Kategorie:Čeští novináři]]
  [[Kategorie:Čeští římskokatoličtí duchovní]]
  [[Kategorie:Vězni nacistických koncentračních táborů]]
  [[Kategorie:Kanovníci olomoucké kapituly]]
  [[Kategorie:Českoslovenští politici české národnosti]]
  [[Kategorie:Poslanci československého Národního shromáždění]]
  [[Kategorie:Členové Moravsko-slezské křesťansko-sociální strany na Moravě]]
  [[Kategorie:Členové KDU-ČSL]]
  [[Kategorie:Členové Strany národní jednoty]]
  [[Kategorie:Narození v roce 1875]]
  [[Kategorie:Narození 28. prosince]]
  [[Kategorie:Úmrtí v Olomouci]]
  [[Kategorie:Úmrtí v roce 1949]]
  [[Kategorie:Úmrtí 13. prosince]]
  [[Kategorie:Muži]]
infoboxes: [{"title": "Poslanec N\u00e1rodn\u00edho shrom\u00e1\u017ed\u011bn\u00ed \u010cSR", "data": {"Poslanec N\u00e1rodn\u00edho shrom\u00e1\u017ed\u011bn\u00ed \u010cSR": "Ve funkci: \u00b7 1925 \u2013 1939"}}, {"title": "Stranick\u00e1 p\u0159\u00edslu\u0161nost", "data": {"\u010clenstv\u00ed": "Mor. - slez. k\u0159. soc. str. \u00b7 \u010cSL \u00b7 SNJ", "Narozen\u00ed": "28. prosince 1875 \u00b7 B\u00edlovice u Prost\u011bjova \u00b7 Rakousko-Uhersko", "\u00damrt\u00ed": "13. prosince 1949 (ve v\u011bku 73 let) \u00b7 Olomouc \u00b7 \u010ceskoslovensko", "M\u00edsto poh\u0159ben\u00ed": "h\u0159bitov Kostelec na Han\u00e9", "Profese": "spisovatel, novin\u00e1\u0159, politik, katolick\u00fd kn\u011bz a redaktor", "N\u00e1bo\u017eenstv\u00ed": "katolick\u00e1 c\u00edrkev", "Commons": "Franti\u0161ek Sv\u011btl\u00edk", "Stranick\u00e1 p\u0159\u00edslu\u0161nost": ["Seznam d\u011bl: SK\u010cR | Knihovny.cz", "N\u011bkter\u00e1 data mohou poch\u00e1zet z datov\u00e9 polo\u017eky."]}}]