text: # Aristofanés
  Aristofanés (asi 446 př. n. l. Athény – asi 385 př. n. l.), byl starořecký dramatik, hlavní představitel antické komedie.
  
  ## Život a působení
  O jeho životě není mnoho známo, v letech 430–428 př. n. l. získal dramatické vzdělání a začal psát hry, první z nich ještě anonymně. Při athénských divadelních soutěžích, věnovaných bohu Dionýsovi (Dionýsie a Lénaie), získal třikrát první a třikrát druhou cenu. Aristofanés byl zřejmě váženým občanem, neboť kolem roku 390 př. n. l. zastával úřad prytana. Jeho synové, Araros, Filippos a Nikostratos (?) byli také úspěšní dramatici a inscenovali jeho poslední hry.
  Aristofanés napsal přes 40 her, ale v úplnosti se zachovalo pouze jedenáct. Z ostatních je dnes známo celkem 968 zlomků různé délky. Zachoval se jediný antický portrét Aristofana, dvojitá busta s Menandrem, dnes v muzeu v Bonnu.
  
  
  Aristofanovy komedie se vždy týkají aktuálních událostí a věcí, které Athéňany trápily. Řada z nich persifluje Peloponéskou válku, jiné karikují pokažené mravy mladých, kteří se vzdělávají v sofistických školách, aby pak dokázali obratnými řečmi zesměšnit své rodiče a vytáhnout z nich peníze. V komediích vystupují skutečné a veřejně známé osoby, Aristofanés například karikoval styl dramatika Euripida a v komedii Oblaka posměšně líčí Sókratovu školu. Roku 429 př. n. l., když v komedii Babyloňané nelichotivě vylíčil athénského vojevůdce Kleóna, byl obviněn z pomluvy úředníka a musel se hájit před soudem. O dva roky později se Kleón pokusil zpochybnit Aristofanovo občanství, opět bez úspěchu. Naopak Platón nechává Aristofana (v té době už zesnulého) vystupovat v dialogu Symposion.
  
  ## Odkaz
  V Athénách i později v Římě a v Alexandrii byl Aristofanés velice populární autor. Jeho dílo chválí římští básníci (Horatius) a na jeho komediální styl navazovalo mnoho římských i novověkých a moderních autorů. Aristofanova satira silně ovlivnila anglickou literaturu, hru Ptáci zpracoval Goethe a Heinrich Heine byl přesvědčen, že v jeho době by byl jistě pronásledován cenzurou. Ve 20. století se k němu vracela řada autorů, Pablo Picasso ilustroval Lysistratu a východoněmecký autor Peter Hacks měl velký úspěch s uvedením hry o míru. Dokonce byla po Aristofanovi pojmenována i planetka 2934, která byla objevena 25. září 1960.
  Z Aristofana pocházejí úsloví „nosit sovy do Athén“ i „kde je dobře, tam je vlast“ (Ubi bene, ibi patria).
  
  ## Dílo
  
  ### Dochované hry
  - Acharňané – o tom, jak jsou Athéňané úplatní (425 př. n. l.)
  - Jezdci (424 př. n. l.)
  - Vosy, o sudičství Athéňanů (422 př. n. l.)
  - Mír, kritika války (421 př. n. l.). Dostupné online.
  - Oblaka, satira na Sókratovu školu (418 př. n. l.)
  - Ptáci (414 př. n. l.)
  - Lysistrata, jak by ženy mohly donutit své muže, aby ukončili válku (411 př. n. l.)
  - Ženy slaví Thesmoforie (411 př. n. l.)
  - Žáby (405 př. n. l.)
  - Ženský sněm – karikatura Platónova ideálního státu (392 př. n. l.)
  - Bohatství (388 př. n. l.)
  
  Všechny Aristofanovy hry byly přeloženy i do češtiny.
  
  ### Ztracené hry
  - Hodovníci, původně uvedeno jako dílo básníka Kallistrata, dnes ztraceno (427 př. n. l.),
  - Babyloňané
  - Sedláci
  - Obchodní lodi
  - Muži s pánvemi
  - Hrdinové
  - Lemňanky
  - Stáří
  - Čápi
  - Ženy ve stanech a další.
  
  
  ### Dílo online v češtině
  - Aristofanés. Ženy o Thesmoforiích : komoedie Aristofanova. Překlad Augustin Krejčí. Praha: Česká akademie císaře Fr. Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1914. Dostupné online.
  - Aristofanés. Ženský sněm : komoedie Aristofanova. Překlad Augustin Krejčí. Praha: Česká akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1915. Dostupné online.
  - Aristofanés. Vosy : komoedie Aristofanova. Překlad Augustin Krejčí. Praha: Česká akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1917. Dostupné online.
  - Aristofanés. Lysistrate : komoedie Aristofanova. Překlad Augustin Krejčí. Praha: Česká akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1911. Dostupné online.
  - Aristofanés. Jezdci : komoedie Aristofanova. Překlad Augustin Krejčí. Praha: Česká akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, 1910. Dostupné online.
  
  
title: Aristofanés
wikitext: {{Infobox - spisovatel}}
  
  '''Aristofanés''' (asi [[446 př. n. l.]] [[Athény]] – asi [[385 př. n. l.]]), byl starořecký dramatik, hlavní představitel antické [[komedie]].
  
  == Život a působení ==
  O jeho životě není mnoho známo, v letech 430–428 př. n. l. získal dramatické vzdělání a začal psát hry, první z nich ještě anonymně. Při athénských divadelních soutěžích, věnovaných bohu [[Dionýsos|Dionýsovi]] ([[Dionýsie]] a [[Lénaie]]), získal třikrát první a třikrát druhou cenu. Aristofanés byl zřejmě váženým občanem, neboť kolem roku 390 př. n. l. zastával úřad [[prytan]]a. Jeho synové, Araros, Filippos a Nikostratos (?) byli také úspěšní dramatici a inscenovali jeho poslední hry.
  
  Aristofanés napsal přes 40 her, ale v úplnosti se zachovalo pouze jedenáct. Z ostatních je dnes známo celkem 968 zlomků různé délky. Zachoval se jediný antický portrét Aristofana, dvojitá busta s [[Menandros|Menandrem]], dnes v muzeu v [[Bonn]]u.
  
  Aristofanovy komedie se vždy týkají aktuálních událostí a věcí, které Athéňany trápily. Řada z nich persifluje [[Peloponéská válka|Peloponéskou válku]], jiné karikují pokažené mravy mladých, kteří se vzdělávají v [[sofisté|sofistických]] školách, aby pak dokázali obratnými řečmi zesměšnit své rodiče a vytáhnout z nich peníze. V komediích vystupují skutečné a veřejně známé osoby, Aristofanés například karikoval styl dramatika [[Eurípidés|Euripida]] a v komedii ''Oblaka'' posměšně líčí [[Sókratés|Sókratovu]] školu. Roku 429 př. n. l., když v komedii Babyloňané nelichotivě vylíčil athénského vojevůdce [[Kleón]]a, byl obviněn z pomluvy úředníka a musel se hájit před soudem. O dva roky později se Kleón pokusil zpochybnit Aristofanovo občanství, opět bez úspěchu. Naopak [[Platón]] nechává Aristofana (v té době už zesnulého) vystupovat v dialogu ''Symposion''.[[Soubor:Aristofanes.jpg |thumb|upright=1.0|Aristofanés (starověká bysta)]]
  == Odkaz ==
  V Athénách i později v Římě a v [[Alexandrie|Alexandrii]] byl Aristofanés velice populární autor. Jeho dílo chválí římští básníci ([[Quintus Horatius Flaccus|Horatius]]) a na jeho komediální styl navazovalo mnoho [[Starověký Řím|římských]] i novověkých a moderních autorů. Aristofanova satira silně ovlivnila anglickou literaturu, hru ''Ptáci'' zpracoval [[Johann Wolfgang von Goethe|Goethe]] a [[Heinrich Heine]] byl přesvědčen, že v jeho době by byl jistě pronásledován cenzurou. Ve 20. století se k němu vracela řada autorů, [[Pablo Picasso]] ilustroval ''Lysistratu'' a východoněmecký autor Peter Hacks měl velký úspěch s uvedením hry o míru. Dokonce byla po Aristofanovi pojmenována i planetka 2934, která byla objevena 25. září 1960.<ref>http://planety.astro.cz/planetka-2934</ref>
  
  Z Aristofana pocházejí úsloví „nosit sovy do Athén“ i „kde je dobře, tam je vlast“ (''Ubi bene, ibi patria'').
  
  == Dílo ==
  === Dochované hry ===
  * ''Acharňané'' – o tom, jak jsou Athéňané úplatní ([[425 př. n. l.]])
  * ''Jezdci'' ([[424 př. n. l.]])
  * ''Vosy'', o sudičství Athéňanů ([[422 př. n. l.]])
  * ''Mír'', kritika války ([[421 př. n. l.]]). [https://ndk.cz/uuid/uuid:1e5ca5c0-2dbb-11e4-8e0d-005056827e51 Dostupné online.]
  * ''[[Oblaka (drama)|Oblaka]]'', satira na Sókratovu školu ([[418 př. n. l.]])
  * ''[[Ptáci (hra)|Ptáci]]'' ([[414 př. n. l.]])
  * ''[[Lysistrata]]'', jak by ženy mohly donutit své muže, aby ukončili válku ([[411 př. n. l.]])
  * ''Ženy slaví Thesmoforie'' ([[411 př. n. l.]])
  * ''Žáby'' ([[405 př. n. l.]])
  * ''[[Ženský sněm (drama)|Ženský sněm]]'' – karikatura Platónova ideálního státu ([[392 př. n. l.]])
  * ''Bohatství'' ([[388 př. n. l.]])
  Všechny Aristofanovy hry byly přeloženy i do češtiny.
  
  === Ztracené hry ===
  * ''Hodovníci'', původně uvedeno jako dílo básníka Kallistrata, dnes ztraceno ([[427 př. n. l.]]),
  * ''Babyloňané''
  * ''Sedláci''
  * ''Obchodní lodi''
  * ''Muži s pánvemi''
  * ''Hrdinové''
  * ''Lemňanky''
  * ''Stáří''
  * ''Čápi''
  * ''Ženy ve stanech'' a další.
  
  === Dílo online v češtině ===
  * {{Citace monografie
  | autor = Aristofanés
  | titul = Ženy o Thesmoforiích : komoedie Aristofanova
  | url = http://www.digitalniknihovna.cz/mlp/view/uuid:117293c0-8590-11de-9670-0030487be43a?page=uuid:93b52d10-8591-11de-a399-0030487be43a
  | překladatelé = Augustin Krejčí
  | vydavatel = Česká akademie císaře Fr. Josefa pro vědy, slovesnost a umění
  | místo = Praha
  | rok = 1914
  }}
  * {{Citace monografie
  | autor = Aristofanés
  | titul = Ženský sněm : komoedie Aristofanova
  | url = http://www.digitalniknihovna.cz/mlp/view/uuid:DBB650F0-8B1B-11DE-9DE1-0030487BE43A?page=uuid:57C26480-8B22-11DE-B2B4-0030487BE43A
  | překladatelé = Augustin Krejčí
  | vydavatel = Česká akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění
  | místo = Praha
  | rok = 1915
  }}
  * {{Citace monografie
  | autor = Aristofanés
  | titul = Vosy : komoedie Aristofanova
  | url = http://www.digitalniknihovna.cz/mlp/view/uuid:45a5a7f0-88eb-11de-960c-0030487be43a?page=uuid:8acc34d0-88f4-11de-a9a4-0030487be43a
  | překladatelé = Augustin Krejčí
  | vydavatel = Česká akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění
  | místo = Praha
  | rok = 1917
  }}
  * {{Citace monografie
  | autor = Aristofanés
  | titul = Lysistrate : komoedie Aristofanova
  | url = http://www.digitalniknihovna.cz/mlp/view/uuid:f686c270-88d2-11de-83a4-0030487be43a?page=uuid:b44a1f00-88dd-11de-9b34-0030487be43a
  | překladatelé = Augustin Krejčí
  | vydavatel = Česká akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění
  | místo = Praha
  | rok = 1911
  }}
  * {{Citace monografie
  | autor = Aristofanés
  | titul = Jezdci : komoedie Aristofanova
  | url = http://www.digitalniknihovna.cz/mlp/view/uuid:e60bf800-8749-11de-b54c-0030487be43a?page=uuid:a760c770-874e-11de-b638-0030487be43a
  | překladatelé = Augustin Krejčí
  | vydavatel = Česká akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění
  | místo = Praha
  | rok = 1910
  }}
  
  == Odkazy ==
  === Reference ===
  {{Překlad|jazyk=en|článek=Aristophanes|revize=228292041|jazyk2=de|článek2=Aristophanes|revize2=47958403}}
  <references />
  
  === Literatura ===
  * ''Encyklopedie antiky.'' Praha: Academia 1973. Heslo Ariftofanés, str. 72n.
  * ''Ottův slovník naučný'', heslo Aristofanés. Sv. 2, str. 712
  * {{Citace monografie
  | příjmení = Pražáková
  | jméno = Klára
  | titul = Od včerejška k zítřku : úvahy o dramatě
  | odkaz na autora = Klára Pražáková
  | url = http://www.digitalniknihovna.cz/mlp/view/uuid:c3e0cdb0-a8f4-11de-b92a-0030487be43a?page=uuid:83850f80-a910-11de-9106-0030487be43a
  | vydavatel = Jiránek
  | místo = Praha
  | rok = 1940
  | kapitola = Aristofanovy tři komedie
  | typ kapitoly = - kapitola
  | url kapitoly = http://www.digitalniknihovna.cz/mlp/view/uuid:c3e0cdb0-a8f4-11de-b92a-0030487be43a?page=uuid:83f47320-a910-11de-a449-0030487be43a
  | stránky = 52-54
  }}
  
  === Související články ===
  * [[Lopado­temacho­selacho­galeo­kranio­leipsano­drim­hypo­trimmato­silphio­parao­melito­katakechy­meno­kichl­epi­kossypho­phatto­perister­alektryon­opte­kephallio­kigklo­peleio­lagoio­siraio­baphe­tragano­pterygon]]
  
  === Externí odkazy ===
  * {{Commons}}
  * {{Commonscat}}
  * {{Wikicitáty|osoba=Aristofanés}}
  * {{Wikizdroje|autor=Aristofanés}}
  * {{NK ČR|jn19981000139}}
  * {{Ndk autor|id=Aristofanés|jméno=Aristofana}}
  * [http://www.gutenberg.org/ebooks/search/?query=aristophane Aristophane na Project Gutenberg (en a další jazyky)]
  * [https://archive.org/search.php?query=%28subject%3A%22Aristophanes%22%20OR%20creator%3A%22Aristophanes%22%20OR%20description%3A%22Aristophanes%22%20OR%20title%3A%22Aristophanes%22%29 Aristofanes na Internet Archive (en)]
  {{Autoritní data}}
  {{Portály|Antika|Lidé|Literatura|}}
  [[Kategorie:Starověcí řečtí dramatici]]
  [[Kategorie:Narození v 5. století př. n. l.]]
  [[Kategorie:Úmrtí ve 4. století př. n. l.]]
  [[Kategorie:Muži]]
  [[Kategorie:Narození v Athénách]]
infoboxes: [{"title": "Aristofan\u00e9s", "data": {"Narozen\u00ed": "445 p\u0159. n. l. \u00b7 Ath\u00e9ny", "\u00damrt\u00ed": "385 p\u0159. n. l. (ve v\u011bku 59\u201360 let) \u00b7 Ath\u00e9ny", "Povol\u00e1n\u00ed": "autor komedi\u00ed, dramatik, b\u00e1sn\u00edk a spisovatel", "\u017d\u00e1nr": "komedie", "T\u00e9mata": "literatura a drama", "V\u00fdznamn\u00e1 d\u00edla": "Achar\u0148an\u00e9 \u00b7 Pt\u00e1ci \u00b7 Oblaka \u00b7 \u017densk\u00fd sn\u011bm \u00b7 \u017d\u00e1by \u00b7 \u2026 v\u00edce na Wikidatech", "D\u011bti": "Araros", "Rodi\u010de": "Filipos", "Vlivy": "Pindaros \u00b7 Eur\u00edpid\u00e9s \u00b7 S\u00f3krat\u00e9s"}}]