text: # Meteorologický radar
  Meteorologický radar je radiolokátor určený k detekci meteorologických cílů – hydrometeory, oblaky, litometeory.
  
  ## Princip
  Vysílač meteorologického radaru vysílá elektromagnetické záření o vlnové délce 2 až 10 cm v krátkých pulzech s vysokým okamžitým výkonem (řádu 100 kW). Záření dopadne na cíl, kterým je zčásti pohlceno a rozptýleno, přičemž část záření se vyzáří zpět k anténě radaru. Pokud je záření přijímačem radaru zachyceno, je zesíleno a následně zpracováno.
  Na základě rozboru přijatého odraženého signálu lze zjistit vertikální a horizontální rozměry oblaku, jeho strukturu, množství vodních kapek a rychlost postupu srážkového pásma či oblačnosti. Vzhledem k závislosti radarové odrazivosti na velikosti kapek lze následně dopočítat odhad intenzity a velikosti srážek. Ke zpřesnění odhadů se radarové snímky porovnávají s měřeními pozemních srážkoměrů, takže lze dle příslušných hydrologických modelů zjistit, zda z přívalových či krajinných dešťů hrozí záplavy.
  
  ## Produkty
  U prvních radarů se meteorologické cíle zobrazovaly na obrazovkách, z nich byly manuálně snímány jejich obrazy, které byly dále pomocí faksimilového vysílání odesílány uživatelům. Data z digitálních radarů jsou uloženy ve sférických souřadnicích ve formě tzv. PPI hladin. Základními produkty jsou pole odrazivosti na jednotlivých elevačních úhlech (PPI), pole odrazivosti v konstantní nadmořské výšce (CAPPI), pole maximální odrazivosti ve vertikálním sloupci ze všech měřených hladin (MAX Z), MAX Z s bočními průměty maximální odrazivosti (MAX Z 3D), horní hranice oblačnosti daná určitou odrazivostí (ECHO TOP) a další. Radarová odrazivost a jí odpovídající intenzita srážek se u moderních digitálních radarů odlišuje barvami podle daného klíče.
  Český hydrometeorologický ústav používá k zobrazení odhadu intenzity srážek následující barvy:
  - fialová až modrá – velmi slabé srážky nebo mrholení; při bezesrážkové meteorologické situaci je lze zaměnit s pozemními cíli;
  - tyrkysová až světle zelená – slabé až mírné srážky;
  - žlutá až oranžová – silné až velmi silné srážky; v bouřkách ojedinělé krupobití;
  - červená až hnědá – velmi intenzivní srážky, meteorologicky přívalový déšť (v našich podmínkách jen při bouřkách, tj. srážky jsou vázány na oblaky typu cumulonimbus); pravděpodobné krupobití;
  - bílá – extrémní srážky – přívalový déšť; téměř jisté krupobití.
  
  
  ## Meteorologické radary v Česku
  V české části Československa se radar pro meteorologické účely začal využívat od konce 60. let 20. století. Na observatoři Praha-Libuš byl radar nainstalován až v roce 1969, jednalo se o český radar TESLA RM-2. Od roku 1971 sloužil pro pravidelná manuální měření. Na věži byly instalovány sovětské radary MRL-2 a poté MRL-5. Digitalizace byla v Praze-Libuši dokončena v roce 1992.
  Na území Česka má ČHMÚ v provozu dva meteorologické radary na vrcholech Praha (od 1995) v Brdech a Skalky (od 1999) u Protivanova na Drahanské vrchovině. Oba radary tvoří národní radiolokační meteorologickou síť CZRAD, která je součástí středoevropské radarové sítě CERAD. Minimální detekovaná odrazivost radaru Skalky je 9,7 dBZ v maximální vzdálenosti 260 km, minimální detekovaná odrazivost radaru v Brdech je 10,6 dBZ v maximální vzdálenosti 260 km. Oba radary pokrývají celé území Česka.
  Na jaře 2015 byl demontován radar EEC (Enterprise Electronics Corporation, USA) DWSR-2501 C v Brdech (Praha 860 m). V průběhu května 2015 byl v Brdech instalován, zprovozněn a otestován radar Vaisala (Finsko) Weather Radar WRM200. Jedná se o dopplerovský radar s duální polarizací pracující v pásmu C (4 až 8 GHz), který umožňuje rozpoznávat velikost a tvar radarových cílů, takže např. rozpozná, zda se jedná o srážky dešťové či sněhové. Na podzim roku 2015 byl instalován na lokalitě Skalky rovněž radar Vaisala Weather Radar WRM200.
  Česká firma Meteopress vyvíjí a používá vlastní meteorologické radary MeteoSense pracující v pásmu X (8 až 12 GHz). V ČR má v provozu 7 radarů. Jde o solid state radary.
  
title: Meteorologický radar
wikitext: '''Meteorologický radar''' je [[Radar|radiolokátor]] určený k&nbsp;detekci meteorologických cílů – [[hydrometeor]]y, [[oblak]]y, [[litometeor]]y.
  
  == Princip ==
  Vysílač meteorologického radaru vysílá [[elektromagnetické záření]] o&nbsp;[[vlnová délka|vlnové délce]] 2 až 10&nbsp;[[metr|cm]] v&nbsp;krátkých pulzech s&nbsp;vysokým okamžitým [[výkon]]em (řádu 100&nbsp;[[kilowatt|kW]]). Záření dopadne na cíl, kterým je zčásti pohlceno a rozptýleno, přičemž část záření se vyzáří zpět k&nbsp;anténě radaru. Pokud je záření přijímačem radaru zachyceno, je zesíleno a následně zpracováno.
  
  Na základě rozboru přijatého odraženého signálu lze zjistit vertikální a horizontální rozměry [[oblak]]u, jeho strukturu, množství vodních kapek a rychlost postupu srážkového pásma či oblačnosti. Vzhledem k&nbsp;závislosti [[radarová odrazivost|radarové odrazivosti]] na velikosti [[Déšť#Dešťová kapka|kapek]] lze následně dopočítat odhad intenzity a velikosti srážek.<ref>https://www.meteocentrum.cz/radar</ref> Ke zpřesnění odhadů se radarové snímky porovnávají s&nbsp;měřeními pozemních [[srážkoměr]]ů, takže lze dle příslušných hydrologických modelů zjistit, zda z&nbsp;přívalových či krajinných dešťů hrozí [[povodeň|záplavy]].
  
  == Produkty ==
  U&nbsp;prvních radarů se meteorologické cíle zobrazovaly na [[obrazovka|obrazovkách]], z&nbsp;nich byly manuálně snímány jejich obrazy, které byly dále pomocí [[Faksimile|faksimilového vysílání]] odesílány uživatelům. Data z&nbsp;digitálních radarů jsou uloženy ve sférických souřadnicích ve formě tzv. {{Tooltip|PPI|Plan Position Indicator}} hladin.<ref>Řezáčová et al., 2007, s. 297.</ref> Základními produkty jsou pole odrazivosti na jednotlivých elevačních úhlech ({{Tooltip|PPI|Plan Position Indicator}}), pole odrazivosti v&nbsp;konstantní nadmořské výšce ({{Tooltip|CAPPI|Constant Altitude Plan Position Indicator}}), pole maximální odrazivosti ve vertikálním sloupci ze všech měřených hladin (MAX&nbsp;Z), MAX&nbsp;Z s&nbsp;bočními průměty maximální odrazivosti (MAX&nbsp;Z&nbsp;3D), horní hranice oblačnosti daná určitou odrazivostí (ECHO TOP) a další.<ref>Řezáčová et al., 2007, s. 298.</ref> Radarová odrazivost a jí odpovídající intenzita srážek se u&nbsp;moderních digitálních radarů odlišuje barvami podle daného klíče.
  
  Český hydrometeorologický ústav používá k&nbsp;zobrazení odhadu intenzity [[srážky|srážek]] následující barvy:
  * fialová až modrá – velmi slabé srážky nebo [[mrholení]]; při bezesrážkové meteorologické situaci je lze zaměnit s [[pozemní cíl|pozemními cíli]];
  * tyrkysová až světle zelená – slabé až mírné srážky;
  * žlutá až oranžová – silné až velmi silné srážky; v&nbsp;[[bouřka|bouřkách]] ojedinělé [[krupobití]];
  * červená až hnědá – velmi intenzivní srážky, meteorologicky [[přívalový déšť]] (v&nbsp;našich podmínkách jen při bouřkách, tj. srážky jsou vázány na oblaky typu [[cumulonimbus]]); pravděpodobné [[krupobití]];
  * bílá – extrémní srážky – [[přívalový déšť]]; téměř jisté krupobití.
  
  == Meteorologické radary v Česku ==
  [[Soubor:Radar na Praze.jpg|náhled|[[Meteorologická věž Brdy|Meteorologický radar]] na vrchu Praha v&nbsp;Brdech]]
  V&nbsp;české části Československa se radar pro meteorologické účely začal využívat od konce 60. let 20. století. Na [[Meteorologická věž Libuš|observatoři Praha-Libuš]] byl radar nainstalován až v&nbsp;roce [[1969]], jednalo se o&nbsp;český radar [[TESLA RM-2]]. Od roku 1971 sloužil pro pravidelná manuální měření. Na věži byly instalovány sovětské radary [[MRL-2]] a poté [[MRL-5]]. Digitalizace byla v&nbsp;Praze-Libuši dokončena v&nbsp;roce 1992.<ref>Řezáčová et al., 2007, s. 287.</ref>
  
  Na území [[Česko|Česka]] má ČHMÚ v&nbsp;provozu dva meteorologické radary na vrcholech [[Meteorologická věž Brdy|Praha]] (od 1995) v&nbsp;[[Brdy|Brdech]] a [[Skalky]] (od 1999) u&nbsp;[[Protivanov]]a na [[Drahanská vrchovina|Drahanské vrchovině]]. Oba radary tvoří národní radiolokační meteorologickou síť CZRAD, která je součástí středoevropské radarové sítě CERAD. Minimální detekovaná odrazivost radaru Skalky je 9,7&nbsp;dBZ v&nbsp;maximální vzdálenosti 260&nbsp;km, minimální detekovaná odrazivost radaru v&nbsp;Brdech je 10,6&nbsp;dBZ v&nbsp;maximální vzdálenosti 260&nbsp;km. Oba radary pokrývají celé území Česka.
  
  Na jaře 2015 byl demontován radar EEC (Enterprise Electronics Corporation, USA) DWSR-2501 C v&nbsp;Brdech (Praha 860&nbsp;m). V&nbsp;průběhu května 2015 byl v&nbsp;Brdech instalován, zprovozněn a otestován radar Vaisala (Finsko) Weather Radar WRM200.<ref name="infomet.cz_1">[http://infomet.cz/index.php?id=read&idd=1430078587 NOVÁK, Martin. ''Výměna radaru v&nbsp;Brdech''] na INFOMET.cz Publikováno: 2015-04-26 20:00 UTC, [cit. 2015-05-09].</ref> Jedná se o&nbsp;[[dopplerovský radar]] s&nbsp;duální [[polarizace (elektrodynamika)|polarizací]] pracující v&nbsp;[[pásmo C|pásmu C]] (4 až 8 GHz), který umožňuje rozpoznávat velikost a tvar radarových cílů, takže např. rozpozná, zda se jedná o&nbsp;[[srážky]] dešťové či sněhové. Na podzim roku 2015 byl instalován na lokalitě Skalky rovněž radar Vaisala Weather Radar WRM200.<ref name="infomet.cz_2">[http://infomet.cz/index.php?id=read&idd=1441175482 DVOŘÁK, Petr. ''Skalky: Radar ČHMÚ v&nbsp;provozu od poloviny září''] na INFOMET.cz Publikováno: 2015-09-02 08:28 UTC, [cit. 2015-10-28].</ref>
  
  Česká firma Meteopress vyvíjí a používá vlastní meteorologické radary MeteoSense pracující v [[pásmo X|pásmu X]] (8 až 12 GHz). V ČR má v provozu 7 radarů.<ref>https://www.meteosense.eu/second-largest-radar-network-in-europe/ {{Wayback|url=https://www.meteosense.eu/second-largest-radar-network-in-europe/ |date=20210810182048 }} - Second largest radar network in Europe</ref> Jde o solid state radary.<ref>{{Citace elektronického periodika
   | titul = Češi vyvážejí do světa revoluční radary na počasí
   | url = https://www.novinky.cz/clanek/veda-skoly-cesi-vyvazeji-do-sveta-revolucni-radary-na-pocasi-40465036
   | datum_přístupu = 2024-03-29
  }}</ref>
  
  == Odkazy ==
  
  === Reference ===
  <references />
  
  === Literatura ===
  * {{Citace monografie | příjmení = Řezáčová | jméno = Daniela | odkaz na autora = Daniela Řezáčová | spoluautoři = a kol. | titul = Fyzika oblaků a srážek | vydání = 1 | místo = Praha | vydavatel = Academia | rok = 2007 | přílohy = 1&nbsp;DVD | edice = Gerstner | svazek edice = 2 | isbn = 978-80-200-1505-1 | kapitola = Meteorologické radary | strany = 286–309 | jazyk =}}
  
  === Externí odkazy ===
  * {{Commonscat}}
  * {{Commons}}
  * [http://www.chmi.cz/files/portal/docs/meteo/rad/info_czrad/index.html Radarová síť ČHMÚ]
  * [http://portal.chmi.cz/files/portal/docs/meteo/rad/data_jsradview.html Radarová data ČHMÚ]
  * [http://radar.meteopress.cz/ Aktuální stav srážek v&nbsp;ČR zaznamenaný meteorologickými radary] na stránkách Meteopressu
  * [https://www.radartutorial.eu/15.weather/wr07.en.html Srážkový radar], detailní popis
  
  {{Meteorologie}}
  {{Autoritní data}}
  
  {{Portály|Meteorologie}}
  
  [[Kategorie:Meteorologické radary| ]]
  [[Kategorie:Meteorologické přístroje|Radar]]
  [[Kategorie:Meteorologické stavby|Radar]]
  [[Kategorie:Radar]]
infoboxes: []