text: # Rudolf Chotek (1822–1903)
  Rudolf hrabě Chotek z Chotkova a Vojnína (maďarsky Chotek Rezsö gróf) (12. února 1822, Milán – 3. prosince 1903, Futog) byl uherský šlechtic, politik a velkostatkář, zakladatel uherské větve starého českého rodu Chotků. Od mládí žil v Uhrách, kde po matce zdědil značný majetek, a aktivně se zapojil do veřejného dění. Po porážce maďarské revoluce (1848–1849) se stáhl do soukromí a věnoval se správě majetku. Jeho hlavním sídlem byl zámek Dolná Krupá, krátce vlastnil také majetek v Čechách (Ratměřice). Později získal dědičné členství v uherské Sněmovně magnátů.
  
  ## Životopis
  Pocházel ze starého českého šlechtického rodu Chotků, narodil se jako mladší syn plukovníka Heřmana Chotka (1786–1822) a jeho manželky Henrietty, rozené hraběnky Brunswikové z Korompy (1789–1857). Henrietta byla dědičkou panství Dolná Krupá (Korompa) v Horních Uhrách a Futog v dnešní Vojvodině, později ještě přikoupila v Čechách velkostatek Ratměřice-Jankov. Heřman Chotek prodělal vojenskou kariéru za napoleonských válek a zemřel v Miláně ve věku 37 let na následky těžkého nachlazení dva měsíce po Rudolfově narození. Po otcově předčasné smrti strávil Rudolf dětství v Budíně a v rodině své matky byl vychován zcela v maďarském duchu. Vzdělání získal v Trnavě a Bratislavě, poté studoval filozofii a práva na univerzitě v Pešti a absolvoval kavalírskou cestu, z pověření župy Bács-Bodrog studoval především kanalizační systémy v Nizozemí. Po návratu do Uher se aktivní zapojil do politiky v rámci župy Bács-Bodrog a dva roky byl delegátem na Uherském zemském sněmu, v roce 1847 byl jmenován c. k. komořím. V roce 1848 se po boku Gyuly Andrássyho aktivně zapojil do revoluce a stal se zapisovatelem uherského sněmu. Po porážce revoluce odešel do soukromí na své panství Futog a později se věnoval především správě majetku. Nakonec v závěru života díky vlastnictví statků v Uhrách získal dědičné členství ve Sněmovně magnátů.
  
  ## Majetek a rodina
  Po matce převzal v roce 1857 majetek v Uhrách. Pobýval potom střídavě na zámcích Dolná Krupá a Futog. K panství Futog na Dunaji poblíž Noviho Sadu patřilo téměř 14 000 hektarů půdy, panství Dolná Krupá zahrnovalo 1 724 hektarů půdy. Hodnota majetku včetně vídeňského paláce byla počátkem 20. století vyčíslena na více než 7,5 miliónů korun. Zatímco na panství Futog se podnikalo především v zemědělství (7 hospodářských dvorů a 4 mlýny), v Dolné Krupé fungovalo několik průmyslových podniků (pivovar, lihovar a především cihelna). Zámek Dolná Krupá byl v té době centrem společenského života a disponoval bohatými uměleckými sbirkami především malířství (Tizian, Peter Paul Rubens, Jan Kupecký). Rudolf Chotek se věnoval také zkrášlování zámeckého parku, na počest narození svých dětí nechal vysadit čtyři sekvojovce obrovské. K výsadbě těchto dřevin jej inspiroval starší bratr Otto, který nechal vysadit sekvojovce v Ratměřicích. Ze čtyř dolnokrupských sekvojovců se dodnes dochoval jen jeden, který v roce 2008 získal na Slovensku druhé místo v soutěži Strom roku. Po starším bratru Ottovi zdědil Rudolf v roce 1889 velkostatek Ratměřice-Jankov ve středních Čechách. Tento majetek zahrnoval 1 900 hektarů půdy a zámek Ratměřice, hodnotu měl přibližně 400 000 zlatých. Velkostatek Ratměřice však kvůli vysokému zadlužení prodal v roce 1898. Součástí dědictví po bratru Ottovi byl také Chotkovský palác ve Vídni.
  V roce 1862 se ve Vídni oženil s hraběnkou Marií Antonií Khevenhüller-Metschovou (1838–1892), dcerou knížete Richarda Khevenhüller-Metsche. Marie Antonie se později stala c. k. palácovou dámou a dámou Řádu hvězdového kříže. Z jejich manželství pocházely čtyři děti, dědicem a posledním členem uherské linie byl syn Rudolf Otto, po jeho úmrtí si dědictví rozdělily jeho starší sestry.
  - 1. Marie Henrieta (1863–1946), dědička velkostatku Dolná Krupá (1921), čestná dáma Ústavu šlechtičen v Brně, zakladatelka rozária v Dolní Krupé
  - 2. Anna (1865–1882)
  - 3. Gabriela (1868–1933), dáma Řádu hvězdového kříže, dědička velkostatku Futog (1921), ∞ 1896 František hrabě Schönborn (1870–1942)
  - 4. Rudolf Otto (1870–1921), c. k. tajný rada, komoří, dědičný člen uherské Sněmovny magnátů, majitel velkostatků Dolná Krupá a Futog, poslední potomek uherské linie Chotků
  
  Jeho starší sestra Hermína (1815–1882) byla manželkou hraběte Franz Folliot de Crenneville (1815–1888), rakousko-uherského generála, císařského generálního pobočníka a nakonec císařského nejvyššího komořího. Přes svou manželku byl Rudolf spřízněn s rodinou Khevenhüllerů, jeho švagry byli kníže Jan Karel Khevenhüller-Metsch (1839–1905), majitel velkostatků v Rakousku a Čechách, a jeho bratr Rudolf Khevenhüller-Metsch (1844–1910), rakousko-uherský diplomat a velvyslanec ve Francii.
  
title: Rudolf Chotek (1822–1903)
wikitext: {{infobox - politik
  | jméno = Rudolf hrabě Chotek
  | obrázek = Rudolf_Chotek_(1822-1903).jpg
  | popisek = Portrét Rudolfa Chotka z roku 1870
  }}
  '''Rudolf hrabě Chotek z Chotkova a Vojnína''' (maďarsky ''Chotek Rezsö gróf'') ([[12. únor]]a [[1822]], [[Milán]] – [[3. prosinec|3. prosince]] [[1903]], [[Futog]]) byl [[Uherská šlechta|uherský šlechtic]], politik a velkostatkář, zakladatel uherské větve starého [[Česká šlechta|českého rodu]] [[Chotkové|Chotků]]. Od mládí žil v [[Uhersko|Uhrách]], kde po matce zdědil značný majetek, a aktivně se zapojil do veřejného dění. Po porážce [[Maďarská revoluce 1848–1849|maďarské revoluce]] (1848–1849) se stáhl do soukromí a věnoval se správě majetku. Jeho hlavním sídlem byl zámek [[Dolná Krupá]], krátce vlastnil také majetek v Čechách ([[Ratměřice (zámek)|Ratměřice]]). Později získal dědičné členství v uherské [[Sněmovna magnátů|Sněmovně magnátů]].
  
  == Životopis ==
  [[Soubor:DolnaKrupa04.jpg|náhled|vlevo|Zámek [[Dolná Krupá]]]]
  Pocházel ze starého českého šlechtického rodu Chotků, narodil se jako mladší syn plukovníka [[Heřman Chotek|Heřmana Chotka]] (1786–1822) a jeho manželky Henrietty, rozené hraběnky Brunswikové z Korompy (1789–1857).<ref>''Rodokmen rodu Chotků'' [http://w.genealogy.euweb.cz/bohemia/chotek2.html dostupné online]</ref> Henrietta byla dědičkou panství Dolná Krupá (''Korompa'') v [[Horní Uhry|Horních Uhrách]] a [[Futog]] v dnešní [[Vojvodina|Vojvodině]], později ještě přikoupila v Čechách velkostatek Ratměřice-Jankov. Heřman Chotek prodělal vojenskou kariéru za [[Napoleonské války|napoleonských válek]] a zemřel v Miláně ve věku 37 let na následky těžkého nachlazení dva měsíce po Rudolfově narození.<ref>CERMAN, Ivo: ''Chotkové. Příběh úřednické šlechty''; [[Nakladatelství Lidové noviny|NLN]], Praha, 2008; s. 422–424 ISBN 978-80-7106-977-5</ref> Po otcově předčasné smrti strávil Rudolf dětství v Budíně a v rodině své matky byl vychován zcela v maďarském duchu. Vzdělání získal v [[Trnava|Trnavě]] a [[Bratislava|Bratislavě]], poté studoval filozofii a práva na [[Univerzita Loránda Eötvöse|univerzitě v Pešti]]<ref>''Životopis Rudolfa Chotka'' [https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Borovszky-borovszky-samu-magyarorszag-varmegyei-es-varosai-1/bacs-bodrog-varmegye-ii-22BB/irodalom-tudomany-es-muveszet-a-bevezeto-reszt-irtak-pataj-sandor-dr-es-grcsics-janos-az-eletrajzokat-osszeallitotta-a-szerkesztoseg-kiegeszitett-30EF/chotek-rezso-3195/ dostupné online]</ref> a absolvoval [[Kavalírská cesta|kavalírskou cestu]], z pověření župy Bács-Bodrog studoval především kanalizační systémy v [[Nizozemsko|Nizozemí]]. Po návratu do Uher se aktivní zapojil do politiky v rámci župy Bács-Bodrog a dva roky byl delegátem na [[Uherský sněm|Uherském zemském sněmu]],<ref>''Rudolf Chotek'' in: ''Kislexikon'' [http://www.kislexikon.hu/chotek_rezso_grof.html dostupné online]</ref> v roce 1847 byl jmenován [[Císařský komorník|c. k. komořím]].<ref>''Hof- und Staats-Handbuch der Österreichisch-Ungarischen Monarchie: für das Jahr 1891''; Vídeň, 1891; s. 249 [https://books.google.cz/books?id=MLMlM7vqXHUC&printsec=frontcover&hl=cs&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q=Chotek&f=false dostupné online]</ref> V roce 1848 se po boku [[Gyula Andrássy starší|Gyuly Andrássyho]] aktivně zapojil do [[Maďarská revoluce 1848–1849|revoluce]] a stal se zapisovatelem uherského sněmu.<ref>''Rudolf Chotek v Almanachu uherského parlamentu'' [https://mpgy.ogyk.hu/mpgy/alm/al901_06/83.htm dostupné online] {{Wayback|url=https://mpgy.ogyk.hu/mpgy/alm/al901_06/83.htm |date=20230209120913 }}</ref> Po porážce revoluce odešel do soukromí na své panství Futog a později se věnoval především správě majetku. Nakonec v závěru života díky vlastnictví statků v Uhrách získal dědičné členství ve Sněmovně magnátů.
  
  == Majetek a rodina ==
  [[Soubor:Srednja_poljoprivredna_škola_Futog_-_zadnja_strana.JPG|náhled|vlevo|[[Chotkův zámek|Zámek Futog]]]]
  Po matce převzal v roce 1857 majetek v Uhrách. Pobýval potom střídavě na zámcích Dolná Krupá a [[Chotkův zámek|Futog]]. K panství Futog na [[Dunaj]]i poblíž [[Novi Sad|Noviho Sadu]] patřilo téměř 14 000 hektarů půdy, panství Dolná Krupá zahrnovalo 1 724 hektarů půdy. Hodnota majetku včetně vídeňského paláce byla počátkem 20. století vyčíslena na více než 7,5 miliónů korun.<ref>''Uherská linie Chotků'' na webu ''[[Veltrusy (zámek)|Zámku Veltrusy]]'' [http://www.veltrusy.net/hrabata-chotkove/uherska-linie/cs_CZ-14086.html dostupné online]</ref> Zatímco na panství Futog se podnikalo především v zemědělství (7 hospodářských dvorů a 4 mlýny), v Dolné Krupé fungovalo několik průmyslových podniků (pivovar, lihovar a především cihelna). Zámek Dolná Krupá byl v té době centrem společenského života a disponoval bohatými uměleckými sbirkami především malířství ([[Tizian]], [[Peter Paul Rubens]], [[Jan Kupecký]]).<ref>''Historie zámku Dolná Krupá'' na webu ''kastieldolnakrupa'' [https://kastieldolnakrupa.sk/kastiel dostupné online]</ref> Rudolf Chotek se věnoval také zkrášlování zámeckého parku, na počest narození svých dětí nechal vysadit čtyři [[Sekvojovec obrovský|sekvojovce obrovské]]. K výsadbě těchto dřevin jej inspiroval starší bratr [[Otto Chotek|Otto]], který nechal vysadit [[sekvojovce v Ratměřicích]]. Ze čtyř dolnokrupských sekvojovců se dodnes dochoval jen jeden, který v roce 2008 získal na [[Slovensko|Slovensku]] druhé místo v soutěži Strom roku. Po starším bratru Ottovi zdědil Rudolf v roce 1889 velkostatek [[Ratměřice]]-[[Jankov (okres Benešov)|Jankov]] ve středních Čechách.<ref>''Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku'', VII. díl - Východní Čechy; Praha, 1989; s. 416</ref> Tento majetek zahrnoval 1 900 hektarů půdy a [[Ratměřice (zámek)|zámek Ratměřice]], hodnotu měl přibližně 400 000 zlatých.<ref>''Přehled majetku Rudolfa Chotka v Čechách'' in: PROCHÁZKA, Johann von: ''Topographisch-statistischer Schematismus des Grossgrundbesitzes im Königreiche Böhmen'', Praha, 1891; s. 77–78 [https://archive.org/details/topographischst01procgoog/page/78/mode/2up dostupné online]</ref> Velkostatek Ratměřice však kvůli vysokému zadlužení prodal v roce 1898. Součástí dědictví po bratru Ottovi byl také [[Chotkovský palác]] ve [[Vídeň|Vídni]].<ref>''Chotkovský palác ve Vídni'' na webu ''planet-vienna'' [https://planet-vienna.com/palais-chotek/ dostupné online]</ref>
  
  V roce 1862 se ve Vídni oženil s hraběnkou Marií Antonií [[Khevenhüllerové|Khevenhüller-Metschovou]] (1838–1892), dcerou [[kníže]]te [[Richard Khevenhüller-Metsch|Richarda Khevenhüller-Metsche]]. Marie Antonie se později stala [[Palácová dáma|c. k. palácovou dámou]] a dámou [[Řád hvězdového kříže|Řádu hvězdového kříže]].<ref>''Rodina Chotků'' in: ''Gothaisches genealogisches Taschenbuch der gräflichen Häuser 1896''; Gotha, 1896; s. 226 [https://books.google.cz/books?id=1OsNAQAAIAAJ&printsec=frontcover&hl=cs&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q=Chotek&f=false dostupné online]</ref> Z jejich manželství pocházely čtyři děti, dědicem a posledním členem uherské linie byl syn Rudolf Otto, po jeho úmrtí si dědictví rozdělily jeho starší sestry.<ref>POUZAR, Vladimír: ''Almanach českých šlechtických rodů 1999''; Praha, 1999; 413 s. ISBN 80-85955-13-X</ref>
  
  * 1. [[Marie Henrieta Chotková|Marie Henrieta]] (1863–1946), dědička velkostatku Dolná Krupá (1921), čestná dáma [[Palác šlechtičen|Ústavu šlechtičen]] v [[Brno|Brně]], zakladatelka [[Rozárium|rozária]] v Dolní Krupé
  * 2. Anna (1865–1882)
  * 3. Gabriela (1868–1933), dáma Řádu hvězdového kříže, dědička velkostatku Futog (1921), ∞ 1896 František hrabě [[Schönbornové|Schönborn]] (1870–1942)
  * 4. [[Rudolf Otto Chotek|Rudolf Otto]] (1870–1921), [[Tajný rada|c. k. tajný rada]], komoří, dědičný člen uherské Sněmovny magnátů, majitel velkostatků Dolná Krupá a Futog, poslední potomek uherské linie Chotků
  
  Jeho starší sestra Hermína (1815–1882) byla manželkou hraběte [[Franz Folliot de Crenneville]] (1815–1888), [[Rakousko-Uhersko|rakousko-uherského]] generála, císařského generálního pobočníka a nakonec [[Nejvyšší dvorský komorník|císařského nejvyššího komořího]]. Přes svou manželku byl Rudolf spřízněn s rodinou Khevenhüllerů, jeho švagry byli kníže [[Johann Karl Khevenhüller-Metsch|Jan Karel Khevenhüller-Metsch]] (1839–1905), majitel velkostatků v Rakousku a Čechách, a jeho bratr [[Rudolf Khevenhüller-Metsch]] (1844–1910), rakousko-uherský diplomat a velvyslanec ve [[Francie|Francii]].
  
  == Odkazy ==
  
  === Reference ===
  <references />
  
  === Literatura ===
  * RISTOVSKÁ, Radoslava: ''Dolnokrupskí Chotekovci a ich potomkovia''; [[Trnavská univerzita v Trnavě]], 2021; 164 s. ISBN 978-80-568-0428-5
  * RISTOVSKÁ, Radoslava: ''Druhá polovica 19. storočia v hospodárských dejinách dolnokrupského velkostatku''; [[Trnavská univerzita v Trnavě]], 2019; 164 s. ISBN 978-83-8111-153-9
  
  {{Chotkové}}
  {{Autoritní data}}
  {{DEFAULTSORT:Chotek, Rudolf}}
  [[Kategorie:Chotkové|Rudolf]]
  [[Kategorie:Čeští šlechtici]]
  [[Kategorie:Uherští šlechtici]]
  [[Kategorie:Císařští komoří]]
  [[Kategorie:Členové Sněmovny magnátů]]
  [[Kategorie:Narození 12. února]]
  [[Kategorie:Narození v roce 1822]]
  [[Kategorie:Narození v Miláně]]
  [[Kategorie:Úmrtí 3. prosince]]
  [[Kategorie:Úmrtí v roce 1903]]
  [[Kategorie:Úmrtí v Jihobačském okruhu]]
  [[Kategorie:Muži]]
infoboxes: [{"title": "Rudolf hrab\u011b Chotek", "data": {"Narozen\u00ed": "1822 nebo 12. \u00fanora 1822 \u00b7 Mil\u00e1n", "\u00damrt\u00ed": "3. prosince 1903 \u00b7 Futog", "Cho\u0165": "Marie z Khevenh\u00fcller-Metsche", "Rodi\u010de": "He\u0159man Chotek z Chotkova a Gr\u00e4fin Henriette Brunswick von Korompa", "D\u011bti": "Marie Henrieta Chotkov\u00e1 \u00b7 Gabriela Chotkov\u00e1 z Chotkova \u00b7 Rudolf Otto Chotek", "P\u0159\u00edbuzn\u00ed": "Hermine Chotkov\u00e1 a Otto Chotek (sourozenci)", "Profese": "aristokrat a politik"}}]