text: # Radovesice (Hrobčice)
  Radovesice (německy Radowesitz) jsou zaniklá vesnice v okrese Teplice. Stávala 4,5 kilometru východně od Bíliny a stejně daleko severovýchodně od Hrobčic, na zachovaném katastrálním území Radovesice u Bíliny o výměře 9,51 km². Vesnice zanikla v důsledku budování Radovesické výsypky.
  
  ## Název
  Název vesnice je odvozen z osobního jména ve významu ves lidí Radověsových. V historických pramenech se objevuje ve tvarech: de Radowischiz (1254), de Radwesitz (1333), de Radowesicz (1349), Radowessicz (1352–1384), Radowiessycz (1385), in Radouessicz (1363), in Radowiessicz (1405), von Radowies (1418), de Radowyessicz (1425), in Radowiesyczych (1492), Radowesycze (1495), Radowiessicze (1549), Radowesycze (1580), Radoweßitz (1787) a Radowesitz (1833). Alternativní vysvětlení předpokládá původní název Hradovesice, který odkazoval na příslušnost k určitému hradu, v případě Radovesic k Bílině.
  
  ## Historie
  Krajina v okolí Radovesic byla osídlena od pravěku. Dokládá to existence sídliště osídleného od mladší doby halštatské do konce doby laténské. Na ploše přibližně pěti hektarů bylo prozkoumáno několik osad, které v průběhu doby měnily polohu. Mezi desetitisíci nalezených předmětů vyniká importovaná keramická mísa s červeně malovanými labutěmi.
  První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1254 a nachází se v přídomku Víta z Radovesic. V roce 1405 jsou v Radovesicích udáváni zemané Oldřich a Pešek. Po husitských válkách se o vesnici dělilo několik majitelů. Jeden díl patřil zdejšímu zemanovi, další dva díly k bílinskému a rýzmberskému panství, část patřila městu Most a poslední díl ovládal světecký klášter. V šestnáctém století ale většinu vsi vlastnili bílinští Lobkovicové a jen tři usedlosti patřily ke Světci.
  Během třicetileté války, zejména roku 1643, vesnice a její okolí trpěly rabováním oddíly císařského vojska. Podle berní ruly z roku 1654 ve vsi stály dva kostely, na lobkovickém dílu žilo třináct sedláků a šestnáct chalupníků, zatímco ke Světci příslušeli dva sedláci a jeden chalupník. V roce 1680 vesnici zasáhla morová epidemie.
  Rozdělení vsi přetrvávalo i v osmnáctém století. Tereziánský katastr z roku 1757 uvádí třicet hospodářů na bílinské a tři hospodáře na světecké části. Kromě zemědělců ve vsi působil mlynář, řezník, kovář, švec, učitel a dva žebráci. Kromě běžných plodin se pěstovalo ovoce, zejména třešně. V devatenáctém století bylo v okolí otevřeno několik malých vápenek a cihelna. Roku 1833 byl ve vesnici ovčín, myslivna, hostinec, pila a škola. Česká škola byla otevřena v roce 1921. Tehdy už řada obyvatel pracovala v okolních hnědouhelných dolech a lomech, které se začaly rozvíjet koncem devatenáctého století.
  Vesnice oficiálně zanikla 15. února 1971 v důsledku budování Radovesické výsypky. O jejím umístění rozhodla vláda už v roce 1966 a o dva roky později bylo, i přes četné protesty, zbořeno prvních 61 domů. Obyvatelé se odstěhovali převážně do Bíliny.
  
  ## Obyvatelstvo
  Při sčítání lidu v roce 1921 zde žilo 949 obyvatel (z toho 462 mužů), z nichž bylo 76 Čechoslováků, 872 Němců a jeden cizinec. Většina se hlásila k římskokatolické církvi, ale dvanáct lidí patřilo k evangelickým církvím, pět k jiným nezjišťovaným církvím a dvacet lidí bylo bez vyznání. Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice 1 053 obyvatel: 176 Čechoslováků a 877 Němců. Stále převažovala výrazná římskokatolická většina, ale jeden člověk byl evangelík, pět lidí bylo členy církve československé, čtyři patřili k jiným nezjišťovaným církvím a 523 lidí bylo bez vyznání.
  |           | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930  | 1950 | 1961 | 1970 |
  | --------- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ----- | ---- | ---- | ---- |
  | Obyvatelé | 499  | 580  | 650  | 795  | 940  | 949  | 1 053 | 668  | 655  | 317  |
  | Domy      | 91   | 99   | 113  | 124  | 136  | 136  | 166   | 175  | 209  | 87   |
  
  
  ## Pamětihodnosti
  Ve vesnici stál kostel Všech svatých, připomínaný v roce 1352. Kostel nebyl zbořen, pouze roku 1983 zasypán. U potoka stávala socha svatého Jana Nepomuckého z roku 1748.
  Ve východním výběžku katastrálního území se severně od Štěpánova nachází přírodní památka Štěpánovská hora a pozůstatky pravěkého hradiště Štěpánov.
  Na katastru Radovesic, jižně od Kostomlat pod Milešovkou, se nachází rybník Toran, v jehož sousedství leží další, už vyschlý rybník. U rybníka stojí zdevastovaná budova plánovaného rekreačního zařízení pro armádu, jehož stavba byla započata v roce 1989. Rybník je zachycený na mapě prvního vojenského mapování z šedesátých let osmnáctého století. Na mapě stabilního katastru z roku 1843 je uveden jako rybník Stará rada.
  
title: Radovesice (Hrobčice)
wikitext: {{Infobox - české sídlo
    | název = Radovesice
    | charakter = zaniklá vesnice
    | obec = [[Hrobčice]]
    | okres = Teplice
    | katastrální území = Hrobčice u&nbsp;Bíliny
    | rozloha = 9,51
    | země = [[Čechy]]
  }}
  '''Radovesice''' ({{Vjazyce2|de|''Radowesitz''}}) jsou zaniklá vesnice v&nbsp;[[Okres Teplice|okrese Teplice]]. Stávala 4,5 kilometru východně od [[Bílina (město)|Bíliny]] a stejně daleko severovýchodně od [[Hrobčice|Hrobčic]], na zachovaném [[katastrální území|katastrálním území]] ''Radovesice u&nbsp;Bíliny'' o&nbsp;výměře 9,51&nbsp;km².<ref name="uir"/> Vesnice zanikla v&nbsp;důsledku budování [[Radovesická výsypka|Radovesické výsypky]].
  
  == Název ==
  Název vesnice je odvozen z&nbsp;osobního jména ve významu ves lidí Radověsových. V&nbsp;historických pramenech se objevuje ve tvarech: de Radowischiz (1254), de Radwesitz (1333), de Radowesicz (1349), Radowessicz (1352–1384), Radowiessycz (1385), in Radouessicz (1363), in Radowiessicz (1405), von Radowies (1418), de Radowyessicz (1425), in Radowiesyczych (1492), Radowesycze (1495), Radowiessicze (1549), Radowesycze (1580), Radoweßitz (1787) a Radowesitz (1833).<ref name="profous"/> Alternativní vysvětlení předpokládá původní název Hradovesice, který odkazoval na příslušnost k&nbsp;určitému hradu, v&nbsp;případě Radovesic k&nbsp;[[Bílina (hradiště)|Bílině]].<ref name="rv"/>
  
  == Historie ==
  Krajina v&nbsp;okolí Radovesic byla osídlena od [[pravěk]]u. Dokládá to existence [[Sídliště (archeologie)|sídliště]] osídleného od mladší [[Starší doba železná na území Česka|doby halštatské]] do konce [[Laténská kultura|doby laténské]]. Na ploše přibližně pěti hektarů bylo prozkoumáno několik osad, které v&nbsp;průběhu doby měnily polohu. Mezi desetitisíci nalezených předmětů vyniká importovaná keramická mísa s&nbsp;červeně malovanými labutěmi.<ref name="ep"/>[[File:Labute-Radovesice.jpg|thumb|Keltská mísa s motivem labutí, která byla nalezena během vykopávek v předpolí [[Radovesická výsypka|Radovesické výsypky]] v 70. letech 20. století. |vlevo]]
  
  [[První písemná zmínka]] o&nbsp;vesnici pochází z&nbsp;roku [[1254]] a nachází se v&nbsp;[[Přídomek|přídomku]] Víta z&nbsp;Radovesic.<ref name="profous"/> V&nbsp;roce 1405 jsou v&nbsp;Radovesicích udáváni [[Zeman (šlechtic)|zemané]] Oldřich a Pešek. Po [[Husitské války|husitských válkách]] se o&nbsp;vesnici dělilo několik majitelů. Jeden díl patřil zdejšímu zemanovi, další dva díly k&nbsp;[[Bílina (zámek)|bílinskému]] a [[Osek (hrad)|rýzmberskému]] panství, část patřila městu [[Most (město)|Most]] a poslední díl ovládal [[Kostel svatého Jakuba Staršího (Světec)|světecký klášter]]. V&nbsp;šestnáctém století ale většinu vsi vlastnili bílinští [[Lobkovicové]] a jen tři usedlosti patřily ke Světci.<ref name="rv"/>
  
  Během [[Třicetiletá válka|třicetileté války]], zejména roku 1643, vesnice a její okolí trpěly rabováním oddíly císařského vojska. Podle [[Berní rula|berní ruly]] z&nbsp;roku 1654 ve vsi stály dva kostely, na lobkovickém dílu žilo třináct [[sedlák]]ů a šestnáct [[chalupník]]ů, zatímco ke Světci příslušeli dva sedláci a jeden chalupník. V&nbsp;roce 1680 vesnici zasáhla [[Morová epidemie v českých zemích 1679–1681|morová epidemie]].<ref name="rv"/>
  
  [[File:Radovesická výsypka 2023-09-09 Radovesice.jpg|thumb|left|Radovesická výsypka v&nbsp;místech bývalé vesnice]]
  
  Rozdělení vsi přetrvávalo i&nbsp;v&nbsp;osmnáctém století. [[Tereziánský katastr]] z&nbsp;roku 1757 uvádí třicet hospodářů na bílinské a tři hospodáře na světecké části. Kromě zemědělců ve vsi působil mlynář, řezník, kovář, švec, učitel a dva žebráci. Kromě běžných plodin se pěstovalo ovoce, zejména třešně. V&nbsp;devatenáctém století bylo v&nbsp;okolí otevřeno několik malých [[Vápenka|vápenek]] a [[cihelna]]. Roku 1833 byl ve vesnici [[ovčín]], myslivna, hostinec, [[Pila (provoz)|pila]] a škola.{{Sfn|Radovesická výsypka (2022)|s=39}} Česká škola byla otevřena v&nbsp;roce 1921. Tehdy už řada obyvatel pracovala v&nbsp;okolních [[Hnědé uhlí|hnědouhelných]] dolech a lomech, které se začaly rozvíjet koncem devatenáctého století.{{Sfn|Radovesická výsypka (2022)|s=40}}
  
  Vesnice oficiálně zanikla 15.&nbsp;února 1971 v&nbsp;důsledku budování [[Radovesická výsypka|Radovesické výsypky]]. O&nbsp;jejím umístění rozhodla vláda už v&nbsp;roce 1966 a o&nbsp;dva roky později bylo, i&nbsp;přes četné protesty, zbořeno prvních 61 domů. Obyvatelé se odstěhovali převážně do [[Bílina (město)|Bíliny]].{{Sfn|Radovesická výsypka (2022)|s=41}}
  
  == Obyvatelstvo ==
  [[File:Toran Radovesice21.jpg|thumb|Rybník Toran]]Při [[sčítání lidu]] v&nbsp;roce 1921 zde žilo 949 obyvatel (z&nbsp;toho 462 mužů), z&nbsp;nichž bylo 76 Čechoslováků, 872 Němců a jeden cizinec. Většina se hlásila k&nbsp;římskokatolické církvi, ale dvanáct lidí patřilo k&nbsp;evangelickým církvím, pět k&nbsp;jiným nezjišťovaným církvím a dvacet lidí bylo bez vyznání.<ref name="sldb1921"/> Podle sčítání lidu z&nbsp;roku 1930 měla vesnice 1&nbsp;053 obyvatel: 176 Čechoslováků a 877 Němců. Stále převažovala výrazná římskokatolická většina, ale jeden člověk byl evangelík, pět lidí bylo členy [[Církev československá husitská|církve československé]], čtyři patřili k&nbsp;jiným nezjišťovaným církvím a 523 lidí bylo bez vyznání.<ref name="sldb1930"/>
  
  {| class="wikitable" style="text-align:right;"
  |+ Vývoj počtu obyvatel a domů<ref name="sldb"/>
  |-
  !
  ! 1869 !! 1880 !! 1890 !! 1900 !! 1910 !! 1921 !! 1930 !! 1950 !! 1961 !! 1970
  |- style="white-space:nowrap"
  ! align="left" | Obyvatelé
  | 499 || 580 || 650 || 795 || 940 || 949 || 1 053 || 668 || 655 || 317
  |- style="white-space:nowrap"
  ! align="left" | Domy
  | 91 || 99 || 113 || 124 || 136 || 136 || 166 || 175 || 209 || 87
  |}
  
  == Pamětihodnosti ==
  Ve vesnici stál [[Kostel Všech svatých (Radovesice)|kostel Všech svatých]], připomínaný v&nbsp;roce 1352.<ref name="rv"/> Kostel nebyl zbořen, pouze roku 1983 zasypán.<ref name="sattler"/> U&nbsp;potoka stávala socha svatého Jana Nepomuckého z&nbsp;roku 1748.<ref name="rv"/>
  
  Ve východním výběžku katastrálního území se severně od [[Štěpánov (Lukov)|Štěpánova]] nachází [[Štěpánovská hora|přírodní památka Štěpánovská hora]] a pozůstatky [[pravěk]]ého [[Štěpánov (hradiště)|hradiště Štěpánov]].
  
  Na katastru Radovesic, jižně od [[Kostomlaty pod Milešovkou|Kostomlat pod Milešovkou]], se nachází rybník Toran, v&nbsp;jehož sousedství leží další, už vyschlý rybník. U&nbsp;rybníka stojí zdevastovaná budova plánovaného rekreačního zařízení pro armádu, jehož stavba byla započata v&nbsp;roce 1989.<ref name="d8"/> Rybník je zachycený na mapě [[První vojenské mapování|prvního vojenského mapování]] z&nbsp;šedesátých let osmnáctého století.<ref name="pvm"/> Na mapě [[Stabilní katastr|stabilního katastru]] z&nbsp;roku 1843 je uveden jako rybník Stará rada.<ref name="sk"/>
  
  == Odkazy ==
  === Reference ===
  <references>
  <ref name="rv">{{Citace monografie
   | příjmení = Mach
   | jméno = Karel
   | příjmení2 = Dvořák
   | jméno2 = Zdeněk
   | příjmení3 = Boršiová
   | jméno3 = Jana
   | příjmení4 = Vaníková
   | jméno4 = Anna
   | příjmení5 = Vaník
   | jméno5 = Jiří
   | titul = Radovesická výsypka
   | vydavatel = Bílinská přírodovědná společnost
   | místo = Bílina
   | rok = 2022
   | počet stran = 142
   | isbn = 978-80-905739-5-6
   | strany = 38
   | ref = Radovesická výsypka (2022)
   | typ refu = normální
   | poznámka = Dále jen Radovesická výsypka (2022)
  }}</ref>
  <ref name="sattler">{{Citace elektronického periodika
   | příjmení = Sattler
   | jméno = Roman
   | titul = Před 30 lety byl kvůli uhlí nezničený zasypán. Mladý architekt by kostel pod zemí rád zpřístupnil
   | periodikum = Lidovky.cz
   | datum vydání = 2017-11-12
   | datum přístupu = 2024-07-27
   | url = https://www.lidovky.cz/domov/student-architektury-navrhl-pristup-k-zasypanemu-kostelu.A171110_135930_ln_domov_rsa
   | issn = 1213-1385 
  }}</ref>
  <ref name="d8">{{Citace elektronické monografie
   | titul = Toran
   | url = https://de8.cz/D8/turistika/toran.htm
   | vydavatel = DE8.cz
   | datum_aktualizace = 24. 11. 2022
   | datum_přístupu = 21. 4. 2024
  }}</ref>
  <ref name="pvm">{{Citace elektronické monografie
   | titul = I. vojenské (josefské) mapování – Čechy, mapový list č.38
   | url = http://oldmaps.geolab.cz/map_viewer.pl?lang=cs&map_root=1vm&map_region=ce&map_list=c038
   | vydavatel = Univerzita J. E. Purkyně
   | datum_přístupu = 21. 4. 2024
   | místo = Ústí nad Labem
  }}</ref>
  <ref name="sk">{{Citace elektronické monografie
   | titul = Radovesice
   | url = https://ags.cuzk.cz/archiv/openmap.html?typ=skicic&idrastru=LIT433018430
   | vydavatel = Národní archiv
   | datum_přístupu = 21. 4. 2024
   | místo = Praha
  }}</ref>
  <ref name="profous">{{Citace monografie
   | příjmení = Profous
   | jméno = Antonín
   | odkaz na autora = Antonín Profous
   | titul = Místní jména v Čechách. Jejich vznik, původní význam a změny
   | vydavatel = Nakladatelství Československé akademie věd
   | místo = Praha
   | rok = 1951
   | počet stran = 632
   | svazek = III. M–Ř
   | typ kapitoly = heslo
   | url kapitoly = http://mjc.ujc.cas.cz/search.php?where=strana&svazek=III&heslo=0531&useregexp=no
   | kapitola = Radovesice
   | strany = 531–532
  }}</ref>
  <ref name="uir">{{Citace elektronické monografie
   | titul = Katastrální území Radovesice u Bíliny
   | url = http://www.uir.cz/katastralni-uzemi/738735/Radovesice-u-Biliny
   | vydavatel = Územně identifikační registr ČR
   | datum přístupu = 2017-02-10
   | url archivu = https://web.archive.org/web/20160327032016/http://www.uir.cz/katastralni-uzemi/738735/Radovesice-u-Biliny
   | datum archivace = 2016-03-27
   | nedostupné = ano 
  }}</ref>
  <ref name="sldb">{{Citace elektronické monografie
   | titul = Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011
   | url = https://www.czso.cz/csu/czso/historicky-lexikon-obci-1869-az-2015
   | datum vydání = 2015-12-21
   | datum přístupu = 2024-07-27
   | vydavatel = Český statistický úřad
   | kapitola = Teplice
   | url kapitoly = https://csu.gov.cz/docs/107508/9f22d853-0972-68f4-c6fb-4cf90846559e/130084150426.pdf
  }}</ref>
  <ref name="sldb1921">{{Citace monografie
   | titul = Statistický lexikon obcí v Republice Československé
   | svazek = I. Čechy
   | vydavatel = Státní úřad statistický
   | místo = Praha
   | rok = 1924
   | počet stran = 596
   | vydání = 2
   | strany = 206
  }}</ref>
  <ref name="sldb1930">{{Citace monografie
   | titul = Statistický lexikon obcí v Republice Československé
   | svazek = I. Země česká
   | vydavatel = Státní úřad statistický
   | místo = Praha
   | rok = 1934
   | počet stran = 614
   | strany = 58
  }}</ref>
  <ref name="ep">{{Citace monografie
   | příjmení = Sklenář
   | jméno = Karel
   | odkaz na autora = Karel Sklenář
   | příjmení2 = SKlenářová
   | jméno2 = Zuzana
   | příjmení3 = Slabina
   | jméno3 = Miloslav
   | titul = Encyklopedie pravěku v Čechách, na Moravě a ve Slezsku
   | vydavatel = Libri
   | místo = Praha
   | rok = 2002
   | počet stran = 428
   | isbn = 80-7277-115-9
   | typ kapitoly = heslo
   | strany = 301
  }}</ref>
  </references>
  
  === Literatura ===
  * {{Citace monografie
   | autor = Kolektiv autorů
   | titul = Radovesická výsypka a její vliv na okolí
   | url = https://www.researchgate.net/profile/Jindrich-Petrlik/publication/374338775_Radovesicka_vysypka_a_jeji_vliv_na_okoli/links/651c403f3ab6cb4ec6b76b5b/Radovesicka-vysypka-a-jeji-vliv-na-okoli.pdf?origin=publication_detail
   | vydavatel = Přírodovědecká fakulta Universtiy J. E. Purkyně
   | odkaz na vydavatele = Masarykova univerzita
   | místo = Brno
   | rok = 1984
   | doi = 10.13140/RG.2.2.34880.51205/1
  }}
  
  === Externí odkazy ===
  * {{Commonscat}}
  
  {{Části české obce}}
  {{Autoritní data}}
  {{Portály|Česko|Geografie}}
  
  [[Kategorie:Zaniklá sídla v okrese Teplice]]
  [[Kategorie:Zaniklá sídla v Českém středohoří]]
  [[Kategorie:Vesnice v okrese Teplice]]
  [[Kategorie:Hrobčice]]
infoboxes: [{"title": "Lokalita", "data": {"Charakter": "zanikl\u00e1 vesnice", "Obec": "Hrob\u010dice", "Okres": "Teplice", "Kraj": "\u00dasteck\u00fd kraj", "Historick\u00e1 zem\u011b": "\u010cechy", "St\u00e1t": "\u010cesko", "Zem\u011bpisn\u00e9 sou\u0159adnice": "50\u00b032\u203225\u2033 s. \u0161., 13\u00b049\u203244\u2033 v. d."}}, {"title": "Z\u00e1kladn\u00ed informace", "data": {"Katastr\u00e1ln\u00ed \u00fazem\u00ed": "Hrob\u010dice u B\u00edliny (9,51 km\u00b2)", "Z\u00e1kladn\u00ed informace": "Radovesice"}}, {"title": "Dal\u0161\u00ed \u00fadaje", "data": {"Zanikl\u00e9 obce.cz": "905", "Dal\u0161\u00ed \u00fadaje": ["multimedi\u00e1ln\u00ed obsah na Commons", "Zdroje k infoboxu a \u010desk\u00fdm s\u00eddl\u016fm. \u00b7 N\u011bkter\u00e1 data mohou poch\u00e1zet z datov\u00e9 polo\u017eky."]}}]