text: # Dagmar Šimková
  Dagmar Šimková (23. května 1929 Praha, Československo – 24. února 1995 Perth, Austrálie) byla politickou vězeňkyní československého komunistického režimu. Roku 1952 byla zatčena v souvislosti s ukrýváním dvou vojenských zběhů a v politickém procesu odsouzena na 15 let. Vězněna byla až do roku 1966. Mimo jiné v Pardubicích, Želiezovcích a v Opavě. Roku 1968 se podílela na založení organizace K-231 a po okupaci Československa emigrovala do Austrálie. V exilu byla zapojena do činnosti organizace Amnesty International, vystudovala dvě vysoké školy, mimo jiné se věnovala umění a terapeutické práci ve věznici. Svou vězeňskou zkušenost zachytila v autobiografické publikaci Byly jsme tam taky.
  
  ## Život
  Otec Dagmar byl bankéř Jaroslav Šimek. Pro svou rodinu nechal postavit vilu v Písku. Jako mladá dívka si oblíbila jazz, tanec a step, tančit chodila zejm. do písecké kavárny Bílá růže, studovala na píseckém gymnáziu. V roce 1945 jí otec tragicky zemřel.
  V roce 1948 se Dagmar Šimková chtěla nechat zapsat na pražskou filozofickou fakultu, kvůli „buržoaznímu původu“ ale nemohla studovat. V roce 1950 navíc emigrovala do Austrálie její o šest let starší sestra Marta. Do rodinné vily jim úřady nastěhovaly cizí lidi, s matkou mohly využívat jedinou místnost.
  Dagmar byla zatčena v říjnu 1952, když jí bylo 23 let. Roznášela totiž letáky, které zesměšňovaly Klementa Gottwalda a Antonína Zápotockého. Ukryla také dva vojenské zběhy (na své zahradě), kteří směřovali na Západ, a podle soudu navíc ovlivňovala druhé lidi. V říjnu 1954 byla odsouzena k osmi letům vězení. Prokurátor se odvolal a vrchní soud trest zvýšil na 15 let.
  Během věznění se stala její velkou bolestí skutečnost, že brzy byla na 11 let odsouzena i její matka (propuštěna byla po sedmi letech). Majetek rodiny propadl státu.
  | „                                | Dávala jasně najevo, co si o nich myslí. Říkala jim do očí, že ji mrzí, že proti režimu nestačila udělat víc. | “ |
  | — Pavlína Formánková, historička |                                                                                                               |   |
  
  Ve vězení kvůli své víře odmítala v neděli pracovat, za což se mnohokrát ocitla v tzv. korekci, na samotce, kde vězňové dostávali jídlo jen každý třetí den. Když byla vězněna v Želiezovcích, podařilo se jí utéct. Druhý den však byla dopadena a k původnímu trestu pak dostala tři roky navíc.
  Z vězení se nakonec dostala po 14 letech, 28. dubna 1966, kdy jí bylo 37 let. Bydlela pak v jedné místnosti s matkou v přiděleném bytě a stát jí z platu vydělaného v sodovkárně strhával peníze za neděle, které ve vězení neodpracovala. V březnu 1968 se podílela na založení sdružení politických vězňů K 231. Téhož roku s matkou emigrovala do Austrálie, kde žila její sestra. Vystudovala tam dvě vysoké školy, dějiny umění a sociální práci. Pracovala jako výtvarnice, ale také jako kaskadérka u filmu nebo modelka. Spolupracovala s Amnesty International, usilovala o lepší podmínky v místních věznicích, v nichž pracovala i jako terapeutka.
  Po roce 1989 navštívila Českou republiku, zajela se podívat do rodinné vily v Písku, kterou našla zdevastovanou.
  Zemřela na rakovinu ve věku 65 let, je pochována v Perthu.
  
  ## Dílo
  - Byly jsme tam taky – poprvé vydáno roku 1980 nakladatelstvím '68 Publishers v Torontu, po roce 1989 vyšlo v ČR v sedmi vydáních - Orbis (1991), Monika Le Fay (2003, 2007, 2010, 2011, 2015, 2018)
  
  
  ## Připomínky
  Na počest Dagmar Šimkové byla pojmenována lávka přes řeku Otavu v Písku postavená v roce 2018. Autorem lávky je písecký rodák architekt Josef Pleskot.
  
title: Dagmar Šimková
wikitext: {{infobox - spisovatel}}
  '''Dagmar Šimková''' ([[23. květen|23. května]] [[1929]] [[Praha]], [[Československo]] – [[24. únor]]a [[1995]] [[Perth]], [[Austrálie]]) byla [[Politický vězeň|politickou vězeňkyní]] [[Komunistický režim v Československu|československého komunistického režimu]].<ref name="tota">{{Citace elektronického periodika
  | titul = Dagmar ŠIMKOVÁ: TOTALITA
  | url = http://totalita.cz/vysvetlivky/o_simkovad.php
  | periodikum = Totalita.cz
  | datum přístupu = 2019-07-23
  }}</ref><ref name="dvojka">{{Citace elektronického periodika
   | příjmení = Štráfeldová
   | jméno = Milena
   | příjmení2 = Duchková
   | jméno2 = Anna
   | titul = Odseděla si 14 let, ale komunistům nikdy neustoupila. Osudové ženy: Dagmar Šimková
   | url = https://dvojka.rozhlas.cz/odsedela-si-14-let-ale-komunistum-nikdy-neustoupila-osudove-zeny-dagmar-simkova-7776409
   | periodikum = Dvojka
   | datum vydání = 2019-03-02
   | datum přístupu = 2019-07-30
   | jazyk = cs
  }}</ref> Roku 1952 byla zatčena v&nbsp;souvislosti s&nbsp;ukrýváním dvou vojenských zběhů a v&nbsp;politickém procesu odsouzena na 15 let. Vězněna byla až do roku 1966. Mimo jiné v&nbsp;[[Pardubice|Pardubicích]], [[Želiezovce|Želiezovcích]] a v&nbsp;[[Opava|Opavě]]. Roku 1968 se podílela na založení organizace [[K-231]] a po okupaci Československa emigrovala do [[Austrálie]]. V&nbsp;exilu byla zapojena do činnosti organizace [[Amnesty International]], vystudovala dvě vysoké školy, mimo jiné se věnovala umění a terapeutické práci ve věznici. Svou vězeňskou zkušenost zachytila v&nbsp;autobiografické publikaci ''Byly jsme tam taky''.<ref name="tota" />
  
  == Život ==
  [[Soubor:Vila rodiny Šimkových v Písku (2019) 06.jpg|náhled|Vila Marta byla postavena Jaroslavem Šimkem a pojmenována po jeho manželce Martě Šimkové]]
  
  Otec Dagmar byl bankéř Jaroslav Šimek. Pro svou rodinu nechal postavit vilu v [[Písek (město)|Písku]]. Jako mladá dívka si oblíbila jazz, tanec a [[Step (tanec)|step]], tančit chodila zejm. do písecké kavárny ''Bílá růže'', studovala na píseckém gymnáziu. V roce 1945 jí otec tragicky zemřel.
  
  V roce 1948 se Dagmar Šimková chtěla nechat zapsat na pražskou filozofickou fakultu, kvůli „buržoaznímu původu“ ale nemohla studovat. V roce 1950 navíc emigrovala do Austrálie její o šest let starší sestra Marta. Do rodinné vily jim úřady nastěhovaly cizí lidi, s matkou mohly využívat jedinou místnost.<ref name="hrdinové">{{Citace elektronického periodika
   | titul = Ta krásná holka z vily nad řekou
   | periodikum = Česká televize
   | datum vydání = 2009
   | datum přístupu = 
   | url = http://www.ceskatelevize.cz/porady/10204458965-neznami-hrdinove/209452801390040-neznami-hrdinove-pohnute-osudy/
  }}</ref>
  
  Dagmar byla zatčena v říjnu 1952, když jí bylo 23 let. Roznášela totiž letáky, které zesměšňovaly [[Klement Gottwald|Klementa Gottwalda]] a [[Antonín Zápotocký|Antonína Zápotockého]]. Ukryla také dva vojenské zběhy (na své zahradě), kteří směřovali na Západ, a podle soudu navíc ovlivňovala druhé lidi. V říjnu 1954 byla odsouzena k osmi letům vězení. Prokurátor se odvolal a vrchní soud trest zvýšil na 15 let.<ref name="hrdinové" />
  
  Během věznění se stala její velkou bolestí skutečnost, že brzy byla na 11 let odsouzena i její matka (propuštěna byla po sedmi letech<ref name="DaS">{{Citace elektronického periodika
   | příjmení = Vodičková
   | jméno = Stanislava
   | titul = Ta krásná holka z vily nad řekou
   | periodikum = Dějiny a současnost
   | datum vydání = 
   | datum přístupu = 
   | url = http://dejinyasoucasnost.cz/archiv/2009/9/ta-krasna-holka-z-vily-nad-rekou/
  }}</ref>).<ref name="ČT24">{{Citace elektronického periodika
   | titul = Vzpomínky ženy vězněné v 50. letech: Byly jsme tam taky
   | periodikum = ČT24
   | datum vydání = 2010-10-15
   | datum přístupu = 
   | url = http://www.ceskatelevize.cz/ct24/domaci/104403-vzpominky-zeny-veznene-v-50-letech-byly-jsme-tam-taky/
  }}</ref> Majetek rodiny propadl státu.
  
  {{Citát|Dávala jasně najevo, co si o nich myslí. Říkala jim do očí, že ji mrzí, že proti režimu nestačila udělat víc.|Pavlína Formánková, historička<ref name="hrdinové" />}}
  
  Ve vězení kvůli své víře odmítala v neděli pracovat, za což se mnohokrát ocitla v tzv. korekci, na samotce, kde vězňové dostávali jídlo jen každý třetí den. Když byla vězněna v [[Želiezovce|Želiezovcích]], podařilo se jí utéct. Druhý den však byla dopadena a k původnímu trestu pak dostala tři roky navíc.
  
  Z vězení se nakonec dostala po 14 letech, 28. dubna 1966, kdy jí bylo 37 let. Bydlela pak v jedné místnosti s matkou v přiděleném bytě a stát jí z platu vydělaného v sodovkárně strhával peníze za neděle, které ve vězení neodpracovala. V březnu 1968 se podílela na založení sdružení politických vězňů [[Klub 231|K 231]].<ref name="hrdinové" /> Téhož roku s matkou emigrovala do Austrálie, kde žila její sestra. Vystudovala tam dvě vysoké školy, dějiny umění a sociální práci. Pracovala jako výtvarnice, ale také jako kaskadérka u filmu nebo modelka. Spolupracovala s [[Amnesty International]], usilovala o lepší podmínky v místních věznicích,<ref name="ČT24" /> v nichž pracovala i jako terapeutka.<ref name="DaS" />
  
  Po roce 1989 navštívila Českou republiku, zajela se podívat do rodinné vily v Písku, kterou našla zdevastovanou.
  
  Zemřela na rakovinu ve věku 65 let, je pochována v [[Perth]]u.
  
  == Dílo ==
  * ''[[Byly jsme tam taky]]'' – poprvé vydáno roku 1980 nakladatelstvím [['68 Publishers]] v&nbsp;[[Toronto|Torontu]], po roce 1989 vyšlo v&nbsp;ČR v&nbsp;sedmi vydáních - Orbis (1991), [[Monika Le Fay]] (2003, 2007, 2010, 2011, 2015, 2018)
  
  == Připomínky ==
  [[Soubor:Lávka Dagmar šimkové, Písek (2019) 02.jpg|náhled|Lávka Dagmar Šimkové]]
  
  Na počest Dagmar Šimkové byla pojmenována [[Lávka Dagmar Šimkové|lávka]] přes řeku [[Otava|Otavu]] v Písku postavená v roce [[2018]]. Autorem lávky je písecký rodák architekt [[Josef Pleskot]].<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Lávka je novou atraktivitou i praktickým propojením okrajových čtvrtí
  | url = http://www.mesto-pisek.cz/lavka-je-novou-atraktivitou-i-praktickym-propojenim-okrajovych-ctvrti/d-24424
  | periodikum = Město Písek
  | datum přístupu = 2019-07-23
  }}</ref>
  
  == Odkazy ==
  
  === Reference ===
  <references />
  
  === Literatura ===
  * {{Citace sborníku
   | příjmení = Blažek
   | jméno = Lukáš
   | titul = Dagmar Šimková: Příběh dvou zběhů
   | příjmení sestavitele = Bláhová
   | jméno sestavitele = Ivana
   | příjmení sestavitele2 = Blažek
   | jméno sestavitele2 = Lukáš
   | příjmení sestavitele3 = Boštík
   | jméno sestavitele3 = Martin
   | příjmení sestavitele4 = Stará
   | jméno sestavitele4 = Tereza
   | sborník = Jménem republiky! Osm případů zvůle komunistické justice
   | vydavatel = Auditorium
   | místo = Praha
   | rok vydání = 2015
   | isbn = 978-80-87284-55-1
   | strany = 153–195
  }}
  * {{Citace monografie
   | příjmení = Bursík
   | jméno = Tomáš
   | odkaz na autora = Tomáš Bursík
   | titul = Ztratily jsme mnoho času... Ale ne sebe!
   | url = 
   | vydavatel = Úřad dokumentace a vyšetřování zločinů komunismu PČR
   | místo = Praha
   | rok vydání = 2007
   | počet stran = 197
   | isbn = 80-86621-25-1
  }}
  
  === Externí odkazy ===
  * {{Commonscat}}
  * {{NK ČR|jk01130076}}
  * {{Citace elektronické monografie
   | příjmení = Formánková
   | jméno = Pavlína
   | odkaz na autora = Pavlína Formánková
   | titul = Autorka svědectví o ženských věznicích, krásná a inteligentní Dagmar Šimková, by se dožila 80 let
   | url = https://www.idnes.cz/zpravy/archiv/autorka-svedectvi-o-zenskych-veznicich-krasna-a-inteligentni-dagmar-simkova-by-se-dozila-80-let.A090522_114346_kavarna_bos
   | datum přístupu = 2019-08-14
   | vydavatel = iDnes.cz
   | jazyk = cs
  }}
  * {{Citace elektronické monografie
   | titul = Neznámí hrdinové: Ta krásná holka z vily nad řekou
   | url = https://www.ceskatelevize.cz/ivysilani/10204458965-neznami-hrdinove/209452801390040-neznami-hrdinove-pohnute-osudy
   | datum přístupu = 2019-08-14
   | vydavatel = Česká televize
   | jazyk = cs
  }}
  * [https://plus.rozhlas.cz/dagmar-simkovou-veznili-14-let-komuniste-svobodu-nasla-az-v-australii-8155163 Dagmar Šimkovou věznili 14 let komunisté. Svobodu našla až v Austrálii] Pořad Českého rozhlasu Plus, podrobné životopisné informace, citace z literatury.
  
  {{Pahýl}}
  {{Autoritní data}}
  {{Portály|Česko|Lidé|Komunistický režim v Československu}}
  
  {{DEFAULTSORT:Šimková, Dagmar}}
  [[Kategorie:Političtí vězni komunistického režimu v Československu]]
  [[Kategorie:Čeští emigranti a exulanti]]
  [[Kategorie:Narození v roce 1929]]
  [[Kategorie:Narození 23. května]]
  [[Kategorie:Úmrtí v roce 1995]]
  [[Kategorie:Úmrtí 24. února]]
  [[Kategorie:Ženy]]
  [[Kategorie:Narození v Písku]]
  [[Kategorie:Úmrtí v Perthu]]
  [[Kategorie:Osobnosti na českých pamětních medailích]]
infoboxes: [{"title": "Dagmar \u0160imkov\u00e1", "data": {"Narozen\u00ed": "23. kv\u011btna 1929 \u00b7 P\u00edsek nebo Praha", "\u00damrt\u00ed": "24. \u00fanora 1995 (ve v\u011bku 65 let) \u00b7 Perth", "Povol\u00e1n\u00ed": "spisovatelka a mal\u00ed\u0159ka", "Ocen\u011bn\u00ed": "\u00fa\u010dastn\u00edk odboje a odporu proti komunismu"}}]