text: # Jiří Rudolf Lehnický
  Jiří Rudolf Břežsko-Lehnický (německy Georg Rudolf von Liegnitz; 22. leden 1595, Oława (Ohlau) – 14. leden 1653, Vatislav) byl kníže lehnický, volovský a goldberský, vrchní slezský hejtman. Pocházel z dynastie slezských Piastovců.
  
  ## Biografie
  Byl synem břežsko-lehnického knížete Jáchyma Fridricha a jeho ženy Anny Marie z Anhaltu. Po smrti svého otce roku 1602 si s bratrem Janem Kristiánem rozdělili knížectví – Jan obdržel Břežsko, Jiří Lehnicko s Volovskem. Za bratry však do roku 1609 vládl regent, sami bratři vládli do roku 1613 společně. V červenci 1618 se vyslovil pro vyslání pomoci, kterou žádaly české stavy za jejich povstání proti Habsburkům. Přesto se po uzavření míru s Ferdinandem II. z února 1621 stal po svém bratrovi Janu Kristiánovi, který musel emigrovat, vrchním slezským hejtmanem.
  Po vpádu Dánů do Slezska se snažil pro císařské sebrat posily, nebyl však příliš úspěšný. Když v roce 1632 obsadila sasko-švédská protestantská armáda Slezsko, utvořil 9. srpna 1633 spolu se svým navrátivším se bratrem Janem Kristiánem, olešnickým knížetem Karlem Fridrichem a vratislavskými měšťany konjunkci (svazek) s protestantskými armádami o společném boji proti císaři.
  Po sasko-švédské porážce ke konci roku 1633 však musel uprchnout do exilu v Polsku, ze kterého se vrátil až po podepsání míru v roce 1648. Přestože byl dvakrát ženat, poprvé s Žofií Alžbětou z Anhaltu, podruhé s Alžbětou Magdalénou Minstrbersko-Olešnickou, zemřel bezdětný v roce 1653, knížectví po něm zdědil jeho synovec Ludvík.
  
  ## Podpora umění
  Jiří Rudolf byl velikým mecenášem umělců, zejména literátů a hudebníků. Již v mladých letech založil lehnickou knihovnu Biblioteca Rudolphiana, nesoucí jeho jméno a v roce 1624 jmenoval básníka Martina Opitze svým dvorním radou. Slavný hudební skladatel období baroka, Heinrich Schütz, knížeti věnoval svou sbírku Cantiones sacrae. Jiří Rudolf byl také sám vynikajicím hudebním skladatelem.
  
title: Jiří Rudolf Lehnický
wikitext: {{Infobox - osoba}}
  '''Jiří Rudolf Břežsko-Lehnický''' ([[Němčina|německy]] ''Georg Rudolf von Liegnitz''<ref>{{Citace elektronické monografie|příjmení=Petry|jméno=Ludwig|titul=Georg Rudolf|url=http://www.deutsche-biographie.de/sfz20411.html|vydavatel=www.deutsche-biographie.de|datum přístupu=2016-05-06}}</ref>; [[22. leden]] [[1595]], [[Oława]] (Ohlau) – [[14. leden]] [[1653]], [[Vratislav (město)|Vatislav]]) byl [[Lehnické knížectví|kníže lehnický]], [[Volovské knížectví|volovský]] a goldberský, vrchní slezský hejtman. Pocházel z dynastie [[Slezští Piastovci|slezských Piastovců]].
  
  == Biografie ==
  Byl synem břežsko-lehnického knížete [[Jáchym Fridrich Břežsko-Lehnický|Jáchyma Fridricha]] a jeho ženy [[Anna Marie z Anhaltu|Anny Marie z Anhaltu]]. Po smrti svého otce roku [[1602]] si s bratrem [[Jan Kristián Břežský|Janem Kristiánem]] rozdělili knížectví – Jan obdržel [[Břežské knížectví|Břežsko]], Jiří [[Lehnické knížectví|Lehnicko]] s [[Volovské knížectví|Volovskem]]. Za bratry však do roku [[1609]] vládl regent, sami bratři vládli do roku [[1613]] společně.<ref>{{Citace monografie | příjmení = Žáček | jméno = Rudolf | odkaz na autora = Rudolf Žáček | titul = Dějiny Slezska v datech | vydavatel = Libri | místo = Praha | rok = 2004 | počet stran = 546 | isbn = 978-80-7277-172-1 | strany = 413 | poznámky = Dále jen '''Dějiny Slezska v datech'''}}</ref> V červenci [[1618]] se vyslovil pro vyslání pomoci, kterou žádaly české stavy za [[České stavovské povstání|jejich povstání]] proti [[Habsburkové|Habsburkům]].<ref>Dějiny Slezska v datech, s. 155.</ref> Přesto se po uzavření míru s [[Ferdinand II. Štýrský|Ferdinandem II.]] z února [[1621]] stal po svém bratrovi Janu Kristiánovi, který musel emigrovat, vrchním slezským hejtmanem.<ref>Dějiny Slezska v datech, s. 159.</ref>
  
  Po vpádu [[Dánové|Dánů]] do [[Slezsko|Slezska]] se snažil pro císařské sebrat posily, nebyl však příliš úspěšný.<ref>{{Citace periodika| příjmení = Fukala| jméno = Radek| odkaz na autora = Radek Fukala| titul = Dánský vpád do Slezska a rozklad opavské stavovské společnosti| periodikum = Slezský sborník| odkaz na periodikum = Slezský sborník | rok = 2001 | ročník = 99 | číslo = 2 | strany = 81–94| issn = 0037-6833}}</ref> Když v roce [[1632]] obsadila sasko-švédská protestantská armáda Slezsko, utvořil 9. srpna [[1633]] spolu se svým navrátivším se bratrem Janem Kristiánem, olešnickým knížetem [[Karel Bedřich Minsterbersko-Olešnický|Karlem Fridrichem]] a vratislavskými měšťany konjunkci (svazek) s [[Protestantismus|protestantskými]] armádami o společném boji proti císaři.<ref>Dějiny Slezska v datech, s. 164-165.</ref>
  
  Po sasko-švédské porážce ke konci roku 1633 však musel uprchnout do exilu v [[Polsko|Polsku]], ze kterého se vrátil až po podepsání míru v roce [[1648]]. Přestože byl dvakrát ženat, poprvé s [[Žofie Alžběta Anhaltská|Žofií Alžbětou z Anhaltu]], podruhé s [[Alžběta Magdaléna Minstrbersko-Olešnická|Alžbětou Magdalénou Minstrbersko-Olešnickou]], zemřel bezdětný v roce [[1653]], knížectví po něm zdědil jeho synovec [[Ludvík IV. Břežsko-Lehnický|Ludvík]].
  
  == Podpora umění ==
  Jiří Rudolf byl velikým mecenášem umělců, zejména literátů a hudebníků. Již v mladých letech založil lehnickou knihovnu ''Biblioteca Rudolphiana'', nesoucí jeho jméno a v roce 1624 jmenoval básníka [[Martin Opitz|Martina Opitze]] svým [[Dvorní rada|dvorním radou]]. Slavný [[hudební skladatel]] [[Seznam barokních skladatelů|období baroka]], [[Heinrich Schütz]], knížeti věnoval svou sbírku ''Cantiones sacrae''. Jiří Rudolf byl také sám vynikajicím [[Hudební skladatel|hudebním skladatelem]].
  
  == Reference ==
  <references />
  
  == Externí odkazy ==
  * {{Commonscat}}
  
  {{Panovník
  | jméno =v letech [[1633]] až [[1648]] jen nominální vláda
  | předchůdce =[[Jáchym Fridrich Břežsko-Lehnický|Jáchym Fridrich]]
  | nástupce =[[Ludvík IV. Břežsko-Lehnický|Ludvík IV.]]
  |kdy=[[1602]] – [[1653]]
  | titul =[[Seznam lehnických knížat|Kníže lehnický]]
  | obrázek =
  |barva=
  }}
  
  {{Autoritní data}}
  {{Portály|Slezsko}}
  
  [[Kategorie:Lehnická knížata]]
  [[Kategorie:Slezští Piastovci]]
  [[Kategorie:Narození v roce 1595]]
  [[Kategorie:Úmrtí v roce 1653]]
  [[Kategorie:Muži]]
  [[Kategorie:Barokní skladatelé]]
infoboxes: [{"title": "Ji\u0159\u00ed Rudolf Lehnick\u00fd", "data": {"Narozen\u00ed": "22. ledna 1595 nebo 12. ledna 1595 \u00b7 O\u0142awa", "\u00damrt\u00ed": "14. ledna 1653 \u00b7 Vratislav", "Povol\u00e1n\u00ed": "hudebn\u00ed skladatel a politik", "Cho\u0165": "Sophie Elisabeth von Anhalt-Dessau (od 1614) \u00b7 Al\u017eb\u011bta Magdal\u00e9na Minsterbersko-Ole\u0161nick\u00e1", "Rodi\u010de": "J\u00e1chym Fridrich B\u0159e\u017esk\u00fd a Anna Marie Anhaltsk\u00e1", "Rod": "Piastovci", "P\u0159\u00edbuzn\u00ed": "Jan Kristi\u00e1n B\u0159e\u017esk\u00fd a Duchess Marie Sofie von Schlesien-Liegnitz (sourozenci)"}}]