text: # Žitenice (zámek)
  Zámek Žitenice je zámecká budova ve stejnojmenné obci v okrese Litoměřice. Stojí na místě starší tvrze, ale dochovaná podoba je výsledkem barokní přestavby a úprav po požáru v roce 1806. Zámek je chráněn jako kulturní památka.
  
  ## Historie
  Prvním panským sídlem v Žitenicích byla gotická tvrz. Není jisté, kdy vznikla, ale předpokládá se, že existovala v roce 1472. Tehdy vesnici dostala jako věno Ludmila, dcera kancléře Jiřího Prokopa z Rabštejna. Ludmila se provdala za královského hofmistra a později nejvyššího písaře Jana z Roupova, který byl za své služby povýšen do panského stavu. Páni z Roupova měli Žitenice v zástavním vlastnictví až do roku 1621. Janův syn Petr panství zastavil Jindřichu Brozanskému z Vřesovic a zemřel dříve, než jeho synové Václav a Jan dosáhli dospělosti. Jejich poručníci se snažili panství vyplatit, ale Roupovcům se vrátilo až po rozhodnutí zemského soudu z roku 1556. Tvrz připadla Janovi a Václav žil ve mlýně až do smrti v roce 1578. Jan potom panství rozšířil o sousední Trnovany.
  Ze tří Janových synů Žitenice zdědil nejstarší Petr Oldřich z Roupova, ale kvůli projevům šílenství ho zastupovali poručníci. Po smrti bratra Jana Šťastného z Roupova celé panství nakonec připadlo Václavu Vilémovi. Roku 1611 vyplatil sedm tisíc kop míšeňských grošů vyšehradské kapitule a císař Rudolf II. mu panství zapsal jako dědičný statek. Na žitenickou tvrz, kterou nechal přestavět v renesančním slohu, zval soudobé humanisty a vzdělance. V letech 1618–1620 se postavil do čela stavovského povstání a stal se předsedou jeho direktoria. Po bitvě na Bílé hoře odešel ze země a roku 1621 byl odsouzen ke ztrátě hrdla, statku a cti. Žitenické panství získal vyšehradský probošt Jan Kryštof Kilián.
  Václav Vilém z Roupova dále žil v exilu, ale roku 1627 požádal císaře Ferdinanda II. o odpuštění a přislíbil, že proti němu již nevystoupí. Svůj slib však porušil, když se roku 1631 přidal k saskému vpádu, během kterého byly dobyty Litoměřice. Na krátký čas opět vládl svému panství, ale po ústupu saského vojsko musel také odejít a roku 1634 byl znovu odsouzen ke ztrátě veškerého majetku. V roce 1641 se do Čech vrátil s vojskem generála Banéra, ale v září téhož roku v Litoměřicích zemřel.
  Žitenické panství potom patřilo vyšehradská kapitule. Probošt Ferdinand Leopold Beno z Martinic nechal v polovině sedmnáctého století upravit kostel svatého Petra a Pavla a tvrz přestavět na barokní zámek. Práce na zámku byly dokončeny až za probošta a pozdějšího litoměřického biskupa Huga Františka z Konigseggu. Roku 1806 zámek vyhořel. Byl sice opraven, ale při rekonstrukci byla odstraněna většina architektonických článků. Na konci devatenáctého století byl žitenický statek pronajímán a během druhé pozemkové reformy rozdělen. Po druhé světové válce zámek sloužil státnímu statku a později jednotnému zemědělskému družstvu. Od roku 1962 v zámku sídlila pobočka Státního oblastního archivu v Litoměřicích.
  V září 2024 se v Žitenicích konalo referendum, v němž občané odsouhlasili, aby se obec snažila zámek, který byl v té době nabízen za 24 milionů korun, odkoupit.
  
  ## Stavební podoba
  Dvoupatrový zámek má dvě křídla do propojená v pravém úhlu. Podobu gotické tvrze neznáme, ale předpokládá se, že se její zdivo zachovalo v západním zámeckém křídle. Z renesanční stavby se zachovala sdružená okna. V západním křídle jsou zazděné arkády. Významnou architektonickou památkou je brána do dvora s bosovanými pilastry a segmentovým štítem, ve kterém se nachází letopočet 1699 a erb probošta Huga z Konigseggu. Pravděpodobným autorem brány je architekt Giulio Broggio.
  
title: Žitenice (zámek)
wikitext: {{Infobox - budova
    | název = Žitenice
    | typ = zámek
    | využití = 
    | poloha = 
    | obec = [[Žitenice]]
    | země = Česko
    | loc-map = {{LocMap | Česko | label = Žitenice | lat = 50.5544978 | lon = 14.1560969 | float = center | relief = 1 | caption =}}
    | stavitel = 
    | další majitelé = [[páni z Roupova]]<br /> [[Královská kolegiátní kapitula sv. Petra a Pavla na Vyšehradě|Vyšehradská kapitula]]
    | současný majitel = 
    | sloh = [[Barokní architektura|barokní]]
    | architekt = 
    | výstavba = polovina 17. století
    | přestavba = 
    | zánik = 
  }}'''Zámek Žitenice''' je [[Zámek (stavba)|zámecká]] budova ve [[Žitenice|stejnojmenné obci]] v&nbsp;[[Okres Litoměřice|okrese Litoměřice]]. Stojí na místě starší [[Tvrz|tvrze]], ale dochovaná podoba je výsledkem [[Barokní architektura|barokní]] přestavby a úprav po požáru v&nbsp;roce 1806. Zámek je chráněn jako [[Kulturní památka (Česko)|kulturní památka]].<ref>{{MonumNet|název=Zámek|ID=155901|datum=2017-02-04}}</ref>
  
  == Historie ==
  [[Soubor:Žitenice_zámek_brána.jpg|vlevo|náhled|Vstupní brána]]
  [[Soubor:Žitenice_zámek_3.jpg|vlevo|náhled|Nádvoří]]
  Prvním panským sídlem v&nbsp;Žitenicích byla [[Gotická architektura|gotická]] [[tvrz]]. Není jisté, kdy vznikla, ale předpokládá se, že existovala v roce 1472. Tehdy vesnici dostala jako věno Ludmila, dcera kancléře Jiřího Prokopa z&nbsp;Rabštejna. Ludmila se provdala za královského [[Hofmistr|hofmistra]] a později [[Nejvyšší zemský písař|nejvyššího písaře]] [[Jan z Roupova|Jana z&nbsp;Roupova]], který byl za své služby povýšen do panského stavu. [[Páni z Roupova]] měli Žitenice v&nbsp;zástavním vlastnictví až do roku 1621. Janův syn Petr panství zastavil Jindřichu Brozanskému [[Páni z Vřesovic|z&nbsp;Vřesovic]] a zemřel dříve, než jeho synové Václav a Jan dosáhli dospělosti. Jejich poručníci se snažili panství vyplatit, ale Roupovcům se vrátilo až po rozhodnutí [[Český zemský soud|zemského soudu]] z&nbsp;roku 1556. Tvrz připadla Janovi a Václav žil ve mlýně až do smrti v&nbsp;roce 1578. Jan potom panství rozšířil o&nbsp;sousední [[Trnovany (okres Litoměřice)|Trnovany]].<ref name="andel2">{{Citace monografie
  | příjmení = Anděl
  | jméno = Rudolf
  | odkaz na autora = Rudolf Anděl
  | spoluautoři = a kol.
  | titul = Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. Severní Čechy
  | vydavatel = Nakladatelství Svoboda
  | místo = Praha
  | rok = 1984
  | počet stran = 664
  | kapitola = Žitenice – zámek
  | strany = 543–545
  | svazek = III
  }}</ref>
  
  Ze tří Janových synů Žitenice zdědil nejstarší Petr Oldřich z&nbsp;Roupova, ale kvůli projevům šílenství ho zastupovali poručníci. Po smrti bratra Jana Šťastného z&nbsp;Roupova celé panství nakonec připadlo [[Václav Vilém z Roupova|Václavu Vilémovi]]. Roku 1611 vyplatil sedm tisíc kop [[Dějiny saského mincovnictví|míšeňských grošů]] [[Královská kolegiátní kapitula sv. Petra a Pavla na Vyšehradě|vyšehradské kapitule]] a císař [[Rudolf II.]] mu panství zapsal jako dědičný statek. Na žitenickou tvrz, kterou nechal přestavět v&nbsp;[[Renesanční architektura|renesančním slohu]], zval soudobé humanisty a vzdělance. V&nbsp;letech 1618–1620 se postavil do čela [[České stavovské povstání|stavovského povstání]] a stal se předsedou jeho [[Direktorium (stavovské povstání)|direktoria]]. Po [[Bitva na Bílé hoře|bitvě na Bílé hoře]] odešel ze země a roku 1621 byl odsouzen ke ztrátě hrdla, statku a cti. Žitenické panství získal vyšehradský [[probošt]] Jan Kryštof Kilián.<ref name="andel2" />
  
  Václav Vilém z&nbsp;Roupova dále žil v&nbsp;exilu, ale roku 1627 požádal císaře [[Ferdinand II. Štýrský|Ferdinanda&nbsp;II.]] o&nbsp;odpuštění a přislíbil, že proti němu již nevystoupí. Svůj slib však porušil, když se roku 1631 přidal k&nbsp;saskému vpádu, během kterého byly dobyty [[Litoměřice]]. Na krátký čas opět vládl svému panství, ale po ústupu saského vojsko musel také odejít a roku 1634 byl znovu odsouzen ke ztrátě veškerého majetku.<ref name="andel2" /> V&nbsp;roce 1641 se do Čech vrátil s&nbsp;vojskem generála [[Johan Banér|Banéra]], ale v&nbsp;září téhož roku v&nbsp;Litoměřicích zemřel.<ref name="vykoupil2">{{Citace elektronické monografie
  | příjmení = Vykoupil
  | jméno = Libor
  | titul = Ecce Homo – Václav Vilém z Roupova, český šlechtic
  | url = http://www.rozhlas.cz/brno/upozornujeme/_zprava/ecce-homo-vaclav-vilem-z-roupova-cesky-slechtic--950745
  | vydavatel = Český rozhlas
  | datum přístupu = 2017-02-04
  | url archivu = https://web.archive.org/web/20170911160027/http://www.rozhlas.cz/brno/upozornujeme/_zprava/ecce-homo-vaclav-vilem-z-roupova-cesky-slechtic--950745
  | datum archivace = 2017-09-11
  | nedostupné = ano
  | datum_vydání = 2011-09-20
  }}</ref>
  
  Žitenické panství potom patřilo [[Královská kolegiátní kapitula sv. Petra a Pavla na Vyšehradě|vyšehradská kapitule]]. Probošt [[Ferdinand Leopold Beno z Martinic]] nechal v&nbsp;polovině sedmnáctého století upravit [[Kostel svatého Petra a Pavla (Žitenice)|kostel svatého Petra a Pavla]] a tvrz přestavět na [[Baroko|barokní]] zámek. Práce na zámku byly dokončeny až za probošta a pozdějšího [[Seznam litoměřických biskupů|litoměřického biskupa]] [[Hugo František z Königsegg-Rottenfelsu|Huga Františka z&nbsp;Konigseggu]]. Roku 1806 zámek vyhořel. Byl sice opraven, ale při rekonstrukci byla odstraněna většina architektonických článků. Na konci devatenáctého století byl žitenický statek pronajímán a během [[Pozemková reforma v Československu|druhé pozemkové reformy]] rozdělen. Po [[Druhá světová válka|druhé světové válce]] zámek sloužil státnímu statku a později [[Jednotné zemědělské družstvo|jednotnému zemědělskému družstvu]]. Od roku 1962 v&nbsp;zámku sídlila pobočka [[Státní oblastní archiv v Litoměřicích|Státního oblastního archivu v&nbsp;Litoměřicích]].<ref name="andel2" />
  
  V září 2024 se v Žitenicích konalo [[referendum]], v němž občané odsouhlasili, aby se obec snažila zámek, který byl v té době nabízen za 24 milionů korun, odkoupit.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Lidé v obecních referendech odmítli některé větrné elektrárny či lom
  | periodikum = České noviny
  | url = https://www.ceskenoviny.cz/zpravy/2572051
  | datum vydání = 2024-09-21
  | datum přístupu = 2024-10-29
  }}</ref>
  
  == Stavební podoba ==
  Dvoupatrový zámek má dvě křídla do propojená v&nbsp;pravém úhlu. Podobu gotické tvrze neznáme, ale předpokládá se, že se její zdivo zachovalo v&nbsp;západním zámeckém křídle. Z&nbsp;renesanční stavby se zachovala sdružená okna.<ref name="andel2" /> V&nbsp;západním křídle jsou zazděné [[Arkáda (architektura)|arkády]]. Významnou architektonickou památkou je brána do dvora s&nbsp;[[Bosáž|bosovanými]] [[Pilastr|pilastry]] a segmentovým [[Štít (architektura)|štítem]], ve kterém se nachází letopočet 1699 a erb probošta Huga z&nbsp;Konigseggu.<ref name="poche2">{{Citace monografie
  | příjmení = Poche
  | jméno = Emanuel
  | odkaz na autora = Emanuel Poche
  | titul = Umělecké památky Čech. T/Ž
  | vydavatel = [[Academia]]
  | místo = Praha
  | rok = 1982
  | počet stran = 640
  | kapitola = Žitenice
  | typ kapitoly = heslo
  | strany = 432–433
  | svazek = IV
  }}</ref> Pravděpodobným autorem brány je architekt [[Giulio Broggio]].<ref name="andel2" />
  
  == Odkazy ==
  === Reference ===
  <references />
  
  === Literatura ===
  
  * {{Citace monografie
  | příjmení = Sedláček
  | jméno = August
  | odkaz na autora = August Sedláček
  | titul = Hrady, zámky a tvrze Království českého. Litoměřicko a Žatecko
  | vydavatel = Jiří Čížek – ViGo agency
  | místo = Praha
  | rok = 2000
  | počet stran = 446
  | kapitola = Tvrze okolo Litoměřic
  | strany = 369–370
  | svazek = XIV
  }}
  
  === Související články ===
  
  * [[Seznam zámků v Ústeckém kraji]]
  
  === Externí odkazy ===
  
  * {{Commonscat}}
  * [http://www.hrady.cz/index.php?OID=2312 Zámek Žitenice na webu Hrady.cz]
  {{Autoritní data}} {{Portály|Architektura a stavebnictví|Česko|Historie}}
  [[Kategorie:Barokní zámky v okrese Litoměřice]]
  [[Kategorie:Kulturní památky v okrese Litoměřice]]
  [[Kategorie:Žitenické panství]]
  [[Kategorie:Žitenice]]
  [[Kategorie:Sídla v CHKO České středohoří]]
infoboxes: [{"title": "Z\u00e1kladn\u00ed informace", "data": {"Sloh": "barokn\u00ed", "V\u00fdstavba": "polovina 17. stolet\u00ed", "Dal\u0161\u00ed majitel\u00e9": "p\u00e1ni z Roupova \u00b7 Vy\u0161ehradsk\u00e1 kapitula"}}, {"title": "Poloha", "data": {"Adresa": "\u017ditenice, \u010cesko", "Sou\u0159adnice": "50\u00b033\u203216,19\u2033 s. \u0161., 14\u00b09\u203221,95\u2033 v. d.", "Poloha": "\u017ditenice"}}, {"title": "Dal\u0161\u00ed informace", "data": {"Rejst\u0159\u00edkov\u00e9 \u010d\u00edslo pam\u00e1tky": "43585/5-2480 (Pk\u2022MIS\u2022Sez\u2022Obr\u2022WD)", "Dal\u0161\u00ed informace": ["multimedi\u00e1ln\u00ed obsah na Commons", "N\u011bkter\u00e1 data mohou poch\u00e1zet z datov\u00e9 polo\u017eky."]}}]