text: # Branický most
  Branický most (lidově přezdívaný též most Inteligence) je železniční most s chodníkem pro pěší, přemosťující údolí Vltavy v jižní části Prahy mezi Malou Chuchlí a Braníkem. Vybudován v letech 1949–1955 pro železniční dopravu byl zprovozněn 30. května 1964. Oficiálně byl ale pojmenován až v roce 1969. Byl vyprojektován a vystavěn jako ÚM 950, což je zkratka pro údolní most délky 950 m.[zdroj?]
  Je součástí takzvané železniční jižní neboli branické spojky (Radotín–Vršovice) určené pro obchvat nákladní dopravy mimo centrum Prahy a původně plánované jako dvojkolejné. Spojka propojuje železniční trať Praha–Plzeň s (tehdy částečně přeloženou) tratí Praha – Vrané nad Vltavou. Kromě Vltavy přemosťuje obě tyto trati i souběžné páteřní pozemní komunikace (Strakonická a Modřanská) a tramvajovou trať do Modřan. U svých konců se oblouky připojuje ke směrům pobřežních tratí. Uprostřed západního oblouku je vystavěna odbočka, která měla navazovat na další plánovanou část obchvatu, tunel do Hlubočep a Jinonic, od jehož výstavby bylo nakonec upuštěno. V aktuální verzi vysokorychlostního tunelového železničního koridoru Praha–Beroun se počítá s připojením odbočky koridoru v těchto místech.
  
  ## Charakteristika
  Branický most má šířku 14 metrů, je tvořen 15 poli s rozpětím 53,5 metru, celkové převýšení mezi konci mostu je 6 metrů, celková výška nad hladinou Vltavy 19 metrů.[zdroj?] Chodník pro pěší je umístěn uprostřed mezi kolejemi, je od nich oddělený ploty a osvětlený.
  S délkou 950 m (resp. 948 m) by mohl být nejdelším železničním dvoukolejným železobetonovým mostem v Evropě. Položeny byly nejprve obě koleje, ale po zátěžových zkouškách byla druhá snesena, protože pro dosavadní provoz z kapacitních důvodů tehdy nebyla potřeba zde ani na návazné trati do Krče. Jednokolejnost dala vzniknout různým mýtům, odvozeným od údajných problémů při stavbě tunelu nad Malou Chuchlí. Některé pověsti dokonce potvrdil i mluvčí SŽDC.
  Výstavba druhé koleje až na Kačerov měla být zahájena vícekrát, ale reálně začala až v roce 2023. Roku 2024 byla položena od horního portálu tunelu přes most a nádraží Praha-Krč po zastávku Praha-Kačerov, kde se v říjnu 2024 zprovoznilo dvojkolejné ostrovní nástupiště. Po mostě se plánuje provoz osobních vlaků a rychlíků ve směru na Beroun a Plzeň, především během rekonstrukce vyšehradského mostu.
  
  ## Historie mostu
  Myšlenka na železniční obchvat Prahy pro nákladní dopravu se mezi odborníky objevovala již začátkem 20. století. První reálné návrhy předložil Pražské nádražní komisi roku 1920 Josef Kubler, v roce 1923 projekt podpořil Jan Bašta, roku 1927 předložil Miroslav Chlumecký regulační komisi „dispoziční plán budoucích železničních úprav v Praze“, který podobnou trať zahrnoval. Po druhé světové válce plánovací komise myšlence nepřála, ale roku 1949 bylo náhle se stavbou mostu započato, aniž by byla dokončena celková koncepce železniční dopravy i projekt trati. Předpokládá se, že ukvapené zahájení výstavby bylo vyvoláno potřebou urychleně najít práci pro vzdělance odsunuté do dělnických profesí. Celá stavba tzv. jižní spojky se zejména v prvních letech výstavby spíše potýkala s nedostatkem kvalifikovaného personálu, ale i techniky a materiálu.[zdroj?]
  Projekt mostu vznikal teprve v době, kdy se část spojky již stavěla. Projekt vypracoval Jiří Klimeš ve třech variantách, prováděcí projekt vybrané varianty vytvořili Zbyšek Krušina a Vladislav Valoušek.[zdroj?]
  Přípravné práce byly zahájeny roku 1949, v roce 1952 započala stavba oblouků. V roce 1955 byly úspěšně provedeny zatěžovací zkoušky, ale železniční doprava na mostě byla zahájena až v sobotu 30. května 1964 při zprovoznění celé jednokolejné železniční jižní spojky. Do té doby most sloužil statickým zkouškám různých typů lokomotiv při různých rychlostech, testům dynamiky stavebních konstrukcí apod.[zdroj?]
  Lidové označení most Inteligence získal proto, že na jeho stavbě pracovala řada příslušníků takzvané inteligence (právníků, filosofů, lékařů a dalších vzdělanců), kteří byli v 50. letech nuceni nastoupit do dělnických a pomocných profesí. V roce 1969 byl most, jako jeden z mála pražských železničních mostů, oficiálně pojmenován, a to jako Branický most.[zdroj?]
  Druhé koleje se celá spojovací trať měla dočkat několikrát. Poprvé v souvislosti se spojkou do Hlubočep, která byla součástí již původní koncepce a pro niž je na konstrukci mostu i viditelné odbočení, podruhé v devadesátých letech dvacátého století v souvislosti s barrandovskou spojkou, vyúsťující ve výhybně Žvahov. Barrandovská spojka byla součástí koncepce přestavby železničního uzlu Praha, která díky hospodářsko-politickým změnám již nenašla uplatnění, přestože před těmito změnami byly mnohé spolu související projekty zahájeny, jako např. modernizace seřaďovacího nádraží ve Vršovicích či zkapacitnění železniční tratě č. 122 Praha–Hostivice a navazující Hostivice – Rudná u Prahy. Proti barrandovské spojce i původně zamýšlenému zdvoukolejnění tratě č. 122 však byli ochránci přírody (přírodní rezervace, ochrana žvahovské skály).[zdroj?]
  Mostovka byla před rekonstrukcí místy narušena, zejména v části zrušené koleje, protože některé betonové díly byly odcizeny vandaly a pravděpodobně naházeny do řeky. V roce 2015 proběhla oprava mostu, při níž byla obnovena hydroizolace a sanovány mostní oblouky.
  
  ## Současnost
  V současnosti je most využíván pro nákladní dopravu pro jízdu mimo velké osobní stanice. Při výlukách či jiných mimořádnostech jsou po mostě vedeny i vlaky osobní dopravy z železniční tratě 171 mezi žst. Praha hlavní nádraží a Berounem, které se před stanicí Praha-Radotín napojují na trať do Berouna.[zdroj?]
  Správa železnic v současné době[kdy?] zahájila zdvoukolejnění celé spojky (1. 7. 2023 – 31. 12. 2024). Hlavním důvodem je především zkapacitnění pro potřeby objízdné trasy osobní dopravy v době, kdy dojde ke stavbě nového či rekonstrukci stávajícího železničního mostu přes Vltavu v úseku Vyšehrad–Smíchov (tzv. výtoňského soumostí či mostu pod Vyšehradem) a v brzké budoucnosti využití také pro osobní dopravu PID podle plánů MHMP. Dne 1. července 2024 se nově otevřela kolej 1, která ještě v pravidelném provozu nikdy  nebyla. Celý most (kolej 2) byl pro železniční dopravu otevřen 24. října, na počest 60. výročí dokončení, včetně dvojkolejné tratě do Krče, Kačerova a nové odbočky Spořilov.
  
  ## Turistická trasa
  Přes most vede zelená turistická značená trasa 3129 z Malé Chuchle k Hálkovu pomníku v Dolních Břežanech.
  
  ## Galerie
  - Branický most
  - Nedokončená odbočka do Hlubočep
  - Chybějící panely
  - Pohled na most z jeho konce u Braníku
  
  
title: Branický most
wikitext: {{Infobox - most
   | název = Branický most
   | kontinent = [[Evropa]]
   | kraj = [[Praha|Hlavní město Praha]]
   | město = [[Praha]]
   | obrázek = Bránický most 2.jpg
   | popisek = Část Branického mostu při pohledu od [[Malá Chuchle|Malé Chuchle]]
  | šířka = 14
  }}
  [[Soubor:Most Inteligence 2022 08.jpg|thumb|Most Inteligence v roce 2022. Ačkoli kola je třeba vynést po schodech, most využívají i cyklisté. Po mostě také jezdí vlak (stav: červen 2022).]]
  [[Soubor:Bránický_most_2.jpg|náhled|Část mostu u Malé Chuchle]]
  [[Soubor:BranickýBridge1.JPG|náhled|Branický most]]
  '''Branický most''' (lidově přezdívaný též '''most Inteligence''') je [[železniční most]] s [[chodník]]em pro [[chodec|pěší]], přemosťující údolí [[Vltava|Vltavy]] v jižní části [[Praha|Prahy]] mezi [[Malá Chuchle|Malou Chuchlí]] a [[Braník]]em. Vybudován v letech [[1949]]–[[1955]] pro [[železniční doprava|železniční dopravu]] byl zprovozněn [[30. květen|30. května]] [[1964]]. Oficiálně byl ale pojmenován až v roce 1969.<ref name=":0">{{Citace elektronického periodika
   | titul = Kam s nimi? Na stavbu. „Most inteligence“ slaví 50
   | periodikum = ČT24
   | odkaz na periodikum = ČT24 
   | vydavatel = Česká televize
   | odkaz na vydavatele = Česká televize
   | datum vydání = 2014-05-30
   | datum přístupu = 2024-0-25
   | url = http://www.ceskatelevize.cz/ct24/regiony/1032013-kam-s-nimi-na-stavbu-most-inteligence-slavi-50
   | issn = 
  }}</ref> Byl vyprojektován a vystavěn jako ÚM 950, což je zkratka pro údolní most délky 950 m.{{zdroj?}}
  
  Je součástí takzvané železniční jižní neboli branické spojky ([[Praha-Radotín (nádraží)|Radotín]]–[[Praha-Vršovice (nádraží)|Vršovice]]) určené pro obchvat nákladní dopravy mimo centrum Prahy a původně plánované jako dvojkolejné. Spojka propojuje [[železniční trať Praha – Plzeň|železniční trať Praha–Plzeň]] s&nbsp;(tehdy částečně přeloženou) [[Železniční trať Praha – Vrané nad Vltavou – Čerčany/Dobříš|tratí Praha – Vrané nad Vltavou]]. Kromě Vltavy přemosťuje obě tyto trati i souběžné páteřní pozemní komunikace (Strakonická a Modřanská) a tramvajovou trať do Modřan. U svých konců se oblouky připojuje ke směrům pobřežních tratí. Uprostřed západního oblouku je vystavěna odbočka, která měla navazovat na další plánovanou část obchvatu, tunel do [[Hlubočepy|Hlubočep]] a [[Jinonice|Jinonic]], od jehož výstavby bylo nakonec upuštěno. V aktuální verzi vysokorychlostního tunelového železničního koridoru Praha–Beroun se počítá s připojením odbočky koridoru v těchto místech.
  
  == Charakteristika ==
  [[Soubor:Lávka_pro_pěší_na_Bránickém_mostu.jpg|náhled|vlevo|Původní chodník na mostě]]
  [[Soubor:Pohled_z_Bránického_mostu_podle_Vltavy.jpg|náhled|vlevo|Pohled z mostu]]
  [[Soubor:3.Parní 4343186 - 4342186 Braník 30.8.9.11 vyjíždí z nádraží - zleva zezadu.JPG|náhled|Pohled na Branický most z kolejiště Nádraží Praha Braník. Parní lokomotiva 434.2186 v čele nostalgického vlaku vyjíždí pod oblouk mostu (30. 8. 2014).]]
  Branický most má šířku 14 metrů, je tvořen 15 poli s rozpětím 53,5 metru, celkové převýšení mezi konci mostu je 6 metrů, celková výška nad hladinou Vltavy 19 metrů.{{zdroj?}} Chodník pro pěší je umístěn uprostřed mezi [[kolej]]emi, je od nich oddělený ploty a osvětlený.
  
  S délkou 950 m (resp. 948 m) by mohl být nejdelším [[železnice|železničním]] dvoukolejným [[železobeton]]ovým [[most]]em v [[Evropa|Evropě]]. Položeny byly nejprve obě koleje, ale po zátěžových zkouškách byla druhá snesena,<ref name="sudop">{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Žáček
  | jméno = Stanislav
  | titul = Zdvoukolejnění trati Branický most – Praha-Krč – Spořilov
  | periodikum = SUDOP Revue
  | url = https://www.sudop.cz/admin-data/storage/get/314-sudop_revue_2021_02.pdf
  | datum vydání = 2021-06-28
  | ročník = 2021
  | číslo = 2
  | issn = 1803-6708
  | datum přístupu = 2025-05-11
  | datum archivace = 2024-03-29
  | url archivu = https://web.archive.org/web/20240329120835/https://www.sudop.cz/admin-data/storage/get/314-sudop_revue_2021_02.pdf
  }}</ref><ref>{{Citace elektronického periodika
   | autor = simba
   | titul = Jižní spojka – fakta o tunelu v Chuchli
   | periodikum = koridorz.cz
   | datum vydání = 2015-12-30
   | datum přístupu = 2024-10-25
   | url = https://www.koridory.cz/jizni-spojka-fakta-o-tunelu-v-chuchli/
   | issn = 
  }}</ref> protože pro dosavadní provoz z kapacitních důvodů tehdy nebyla potřeba zde ani na návazné trati do [[Praha-Krč (nádraží)|Krče]]. Jednokolejnost dala vzniknout různým mýtům, odvozeným od údajných problémů při stavbě [[Chuchelský tunel|tunelu nad Malou Chuchlí]]. Některé pověsti dokonce potvrdil i mluvčí [[Správa železnic|SŽDC]].<ref>
  {{Citace elektronické monografie
  | příjmení = Sojka
  | jméno = Petr
  | titul = Z metropole
  | url = https://www.ceskatelevize.cz/porady/10116288835-z-metropole/209411058230028/
  | vydavatel = Česká televize
  | datum vydání = 2009-07-11
  | datum přístupu = 2025-05-11
  | kapitola = Ponurá minulost, podivná přítomnost a nejistá budoucnost - železniční Most Inteligence
  | jazyk = cs
  }}</ref>
  
  Výstavba druhé koleje až na Kačerov měla být zahájena vícekrát, ale reálně začala až v roce 2023. Roku 2024 byla položena od horního portálu tunelu přes most a nádraží Praha-Krč po zastávku [[Praha-Kačerov (železniční zastávka)|Praha-Kačerov]], kde se v říjnu 2024 zprovoznilo dvojkolejné ostrovní nástupiště. Po mostě se plánuje provoz osobních vlaků a rychlíků ve směru na Beroun a Plzeň, především během rekonstrukce [[Vyšehradský železniční most|vyšehradského mostu]].<ref>
  {{Citace elektronické monografie
   | url = https://www.spravazeleznic.cz/-/pres-obnoveny-branicky-most-se-jezdi-po-dvou-kolejich
   | titul = Přes obnovený Branický most se jezdí po dvou kolejích 
   | vydavatel = Správa źeleznic
   | datum vydání = 2024-10-24
   | datum přístupu = 2024-10-25
  }}</ref>
  
  == Historie mostu ==
  Myšlenka na železniční obchvat Prahy pro nákladní dopravu se mezi odborníky objevovala již začátkem 20. století. První reálné návrhy předložil [[Pražská nádražní komise|Pražské nádražní komisi]] roku 1920 [[Josef Kubler]], v roce 1923 projekt podpořil [[Jan Bašta]], roku 1927 předložil [[Miroslav Chlumecký]] regulační komisi „dispoziční plán budoucích železničních úprav v Praze“, který podobnou trať zahrnoval. Po druhé světové válce [[plánovací komise]] myšlence nepřála, ale roku 1949 bylo náhle se stavbou mostu započato, aniž by byla dokončena celková koncepce železniční dopravy i projekt trati.<ref>Jiří Streit: ''Splněné sny'' (1955): ''„Začali stavět, ale projekt neměli, lépe řečeno měli ho jen kousek – pro dva stavební úseky“'' <br />Miloš Skalka: ''Železniční doprava a technika'' (červen 1964): ''Výstavba Jižní spojky byla zahájena ze zvláštních důvodů již v roce 1950…''</ref> Předpokládá se, že ukvapené zahájení výstavby bylo vyvoláno potřebou urychleně najít práci pro vzdělance odsunuté do dělnických profesí. Celá stavba tzv. jižní spojky se zejména v prvních letech výstavby spíše potýkala s nedostatkem kvalifikovaného personálu, ale i techniky a materiálu.{{zdroj?}}
  
  Projekt mostu vznikal teprve v době, kdy se část spojky již stavěla. Projekt vypracoval [[Jiří Klimeš]] ve třech variantách, prováděcí projekt vybrané varianty vytvořili [[Zbyšek Krušina]] a [[Vladislav Valoušek]].{{zdroj?}}
  
  Přípravné práce byly zahájeny roku 1949, v roce 1952 započala stavba oblouků. V roce 1955 byly úspěšně provedeny zatěžovací zkoušky, ale železniční doprava na mostě byla zahájena až v sobotu 30. května 1964 při zprovoznění celé jednokolejné železniční jižní spojky. Do té doby most sloužil statickým zkouškám různých typů lokomotiv při různých rychlostech, testům dynamiky stavebních konstrukcí apod.{{zdroj?}}
  
  Lidové označení ''most Inteligence'' získal proto, že na jeho stavbě pracovala řada příslušníků takzvané [[inteligence (třída)|inteligence]] ([[právník]]ů, [[filosof]]ů, [[lékař]]ů a dalších vzdělanců), kteří byli v 50. letech nuceni nastoupit do dělnických a pomocných profesí.<ref>{{Citace elektronického periodika
   | titul = Když se úředníci přesouvali do výroby
   | periodikum = IHned.cz
   | odkaz na periodikum = IHned.cz
   | datum vydání = 2009-07-24
   | url = http://nezapomente.ihned.cz/c1-37893440-kdyz-se-urednici-presouvali-do-vyroby-pred-58-lety-vrcholila-akce-77-tisic
   | issn = 
  }}</ref> V roce 1969 byl most, jako jeden z mála pražských železničních mostů, oficiálně pojmenován, a to jako ''Branický most''.{{zdroj?}}
  
  [[Soubor:Most Inteligence 2022 06.jpg|náhled|vlevo|Místo jedné chybějící koleje byla na Branickém mostě pouze pěšina (2022)]]
  Druhé koleje se celá spojovací trať měla dočkat několikrát. Poprvé v souvislosti se spojkou do Hlubočep, která byla součástí již původní koncepce a pro niž je na konstrukci mostu i viditelné odbočení, podruhé v devadesátých letech dvacátého století v souvislosti s barrandovskou spojkou, vyúsťující ve výhybně Žvahov. Barrandovská spojka byla součástí koncepce přestavby železničního uzlu Praha, která díky hospodářsko-politickým změnám již nenašla uplatnění, přestože před těmito změnami byly mnohé spolu související projekty zahájeny, jako např. modernizace seřaďovacího nádraží ve Vršovicích či zkapacitnění [[Železniční trať Praha-Smíchov – Hostivice|železniční tratě č. 122 Praha–Hostivice]] a navazující [[Železniční trať Rudná u Prahy – Hostivice|Hostivice – Rudná u Prahy]]. Proti barrandovské spojce i původně zamýšlenému zdvoukolejnění tratě č. 122 však byli ochránci přírody (přírodní rezervace, ochrana žvahovské skály).{{zdroj?}}
  
  Mostovka byla před rekonstrukcí místy narušena, zejména v části zrušené koleje, protože některé betonové díly byly odcizeny vandaly a pravděpodobně naházeny do řeky. V roce 2015 proběhla oprava mostu, při níž byla obnovena hydroizolace a sanovány mostní oblouky.<ref>{{Citace elektronického periodika
   | příjmení = Koubek
   | jméno = Jan
   | titul =Pražské mosty stárnou a některé čeká důkladná oprava 
   | periodikum = Metro.cz
   | odkaz na periodikum = Metro (deník)
   | vydavatel = Mafra
   | datum vydání = 2016-11-01
   | url = https://www.metro.cz/praha/prazske-mosty-starnou-a-nektere-ceka-dukladna-oprava.A160111_080312_co-se-deje_jsk
  }}</ref>
  
  == Současnost ==
  [[Soubor:Most inteligence, lokomotiva 749-162.jpg|náhled|[[Lokomotiva 749|Lokomotiva řady 749]] v čele odkloněného [[České Budějovice|budějovického]] rychlíku]]
  V současnosti je most využíván pro nákladní dopravu pro jízdu mimo velké osobní stanice. Při výlukách či jiných mimořádnostech jsou po mostě vedeny i vlaky osobní dopravy z [[Železniční trať Praha–Beroun|železniční tratě 171]] mezi žst. [[Praha hlavní nádraží]] a [[Beroun]]em, které se před stanicí [[Praha-Radotín (nádraží)|Praha-Radotín]] napojují na trať do Berouna.{{zdroj?}}
  
  Správa železnic v současné době{{kdy?}} zahájila zdvoukolejnění celé spojky (1. 7. 2023 – 31. 12. 2024). Hlavním důvodem je především zkapacitnění pro potřeby objízdné trasy osobní dopravy v době, kdy dojde ke stavbě nového či rekonstrukci stávajícího železničního mostu přes Vltavu v úseku Vyšehrad–Smíchov (tzv. výtoňského soumostí či mostu pod Vyšehradem) a v brzké budoucnosti využití také pro osobní dopravu PID podle plánů [[MHMP]]. Dne 1. července 2024 se nově otevřela kolej 1, která ještě v pravidelném provozu nikdy  nebyla. Celý most (kolej 2) byl pro železniční dopravu otevřen 24. října,<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Beránek
  | jméno = Jan
  | titul = Jeden relikt hluboké totality právě zmizel. Branický most se dočkal druhé koleje, skutečně pomůže ale až časem
  | periodikum = Hospodářské noviny (HN.cz)
  | url = https://domaci.hn.cz/c1-67441590-jeden-relikt-hluboke-totality-prave-zmizel-branicky-most-se-dockal-druhe-koleje-skutecne-pomuze-ale-az-casem
  | datum vydání = 2024-10-25
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-10-25
  }}</ref> na počest 60. výročí dokončení, včetně dvojkolejné tratě do Krče, Kačerova a nové odbočky Spořilov.<ref>{{Citace elektronického periodika
   | příjmení = Nevyhoštěný
   | jméno = Jan
   | titul = Po třech letech hotovo. Dvoukolejný Branický most s tratí na Kačerov se otevírá
   | periodikum = Zdopravy.cz
   | vydavatel = AvizerZ
   | datum vydání = 2024-10-24
   | datum přístupu = 2024-10-25
   | url = https://zdopravy.cz/po-trech-letech-hotovo-dvoukolejny-branicky-most-s-trati-na-kacerov-se-otevira-225058/
  }}</ref>
  
  == Turistická trasa ==
  Přes most vede zelená turistická značená trasa [[Turistická značená trasa 3129|3129]] z Malé Chuchle k Hálkovu pomníku v Dolních Břežanech.
  
  == Galerie ==
  <gallery>
  File:Most inteligence.jpg
  File:BranickýBridge.JPG|Branický most
  File:Most inteligence, nedokončená odbočka.jpg|Nedokončená odbočka do [[Hlubočepy|Hlubočep]]
  File:Most inteligence, poničené panely.jpg|Chybějící panely
  File:Most inteligence, most od Braníku.jpg|Pohled na most z jeho konce u Braníku
  </gallery>
  
  == Panorama ==
  [[Soubor:Branický most - Panorama - 2003.jpg|upright=4|střed|náhled|Panorama Branického mostu z roku 2003]]
  
  == Reference ==
  <references />
  
  == Související články ==
  * [[Chuchelský tunel]]
  * [[Praha-Braník horní koleje]]
  * [[Železniční jižní spojka]]
  * [[Berounský tunel]]
  * [[Vysokorychlostní trať Praha–Beroun]]
  
  == Externí odkazy ==
  * {{Commonscat}}
  * [[Dušan Josef]]: [http://www.libri.cz/databaze/mosty/search.php?pid=757 PRAHA (Praha 4/Praha 5) – Braník – železniční viadukt] {{Wayback|url=http://www.libri.cz/databaze/mosty/search.php?pid=757 |date=20200602014338 }}, Encyklopedie mostů v Čechách, na Moravě a ve Slezsku
  * [https://virtualni.praha.eu/mosty/branicky-zeleznicni-viadukt Branický železniční viadukt] (Praha virtuální)
  * Petr Turyna: [http://www.hrady.cz/index.php?OID=3805 Branický most – most Inteligence], hrady.cz, 12. 1. 2006
  * Pavel Schreier: [https://web.archive.org/web/20080716061020/http://www.cd.cz/static/old/NEW/TCD2004/4_21most.htm Zajímavá a neveselá historie „Mostu inteligence“], týdeník Českých drah Železničář, č. 21/2004 (odkaz vede do internetového archivu)
  * [https://web.archive.org/web/20100529044848/http://www.montanya.org/TURISTIKA/MOST/MOST.htm Bránický most], text Vrána, fotografie Michal Kořán, sekce turistiky Speleo klubu Kladno
  * Vít Voráček: [http://www.zelpage.cz/clanky/most-inteligence-pohnuta-minulost-a-nejista-budoucnost Most inteligence – pohnutá minulost a nejistá budoucnost] ([[ŽelPage]])
  
  {{Pražské mosty}}
  {{Portály|Architektura a stavebnictví|Praha|Železnice}}
  
  [[Kategorie:Mosty přes Vltavu v Praze]]
  [[Kategorie:Železniční mosty v Praze]]
  [[Kategorie:Betonové mosty v Praze]]
  [[Kategorie:Obloukové mosty v Praze]]
  [[Kategorie:Doprava v Braníku]]
  [[Kategorie:Doprava v Malé Chuchli]]
  [[Kategorie:Stavby v Braníku]]
  [[Kategorie:Stavby v Malé Chuchli]]
  [[Kategorie:Postaveno v Česku 1955]]
  [[Kategorie:Železniční trať Praha-Běchovice – Praha-Radotín]]
  [[Kategorie:Mosty z 20. století]]
  
  [[de:Brücken in Prag#Branický most (Most inteligence/Brücke der Intelligenz)]]
infoboxes: [{"title": "Z\u00e1kladn\u00ed \u00fadaje", "data": {"Kontinent": "Evropa", "St\u00e1t": "\u010cesko", "Kraj": "Hlavn\u00ed m\u011bsto Praha", "M\u011bsto": "Praha", "\u010c\u00edslo mostu": "V-032", "Komunikace": "\u017eelezni\u010dn\u00ed tra\u0165 Praha-Zahradn\u00ed M\u011bsto \u2013 Praha-Radot\u00edn", "P\u0159es": "Vltava", "Otev\u0159en": "30. kv\u011btna 1964", "Sou\u0159adnice": "50\u00b01\u203236,48\u2033 s. \u0161., 14\u00b023\u203251\u2033 v. d."}}, {"title": "Parametry", "data": {"D\u00e9lka": "950 m", "\u0160\u00ed\u0159ka": "14 m", "V\u00fd\u0161ka": "19 m", "Max. rozp\u011bt\u00ed": "53,3 m"}}, {"title": "Dal\u0161\u00ed data", "data": {"Dal\u0161\u00ed data": ["multimedi\u00e1ln\u00ed obsah na Commons", "N\u011bkter\u00e1 data mohou poch\u00e1zet z datov\u00e9 polo\u017eky."]}}]