text: # Jan Josef z Thun-Hohensteinu
  Jan Josef František Antonín hrabě z Thun-Hohensteinu (německy Johann Joseph Franz Anton Graf von Thun und Hohenstein; 2. července 1711, Praha – 21. května 1788 tamtéž) byl český šlechtic, c. k. tajný rada a komoří z českého šlechtického rodu Thun-Hohensteinů. Přes padesát let spravoval rozsáhlý majetek v severních a východních Čechách (Děčín, Klášterec nad Ohří, Benešov nad Ploučnicí, Choltice, Žehušice), vlastnil také dva paláce v Praze, proslul jako kulturní mecenáš. V roce 1785 rozdělil svůj majetek mezi syny, kteří založili čtyři nové rodové linie.
  
  ## Mládí
  Narodil se v Praze jako Jan Josef František Antonín Kajetán Maria hrabě z Thun-Hohensteinu, jako jediný syn hraběte Jana Františka z Thun-Hohensteinu (1686–1720), matka Marie Filipína (1693–1763) byla dcerou neapolského místokrále Aloise Tomáše z Harrachu. I když se v rodině Thunů během 17. století vyskytoval dostatek mužských potomků, v první čtvrtině řada z nich zemřela v mládí a bez potomstva. Po předčasné smrti svého otce se tak Jan Josef stal v roce 1720 jediným žijícím potomkem české linie Thunů a v devíti letech zdědil obrovský majetek v různých částech Čech a dva paláce v Praze.
  Poručnickou správu po dobu jeho nezletilosti vedla matka Marie Filipína, rozená Harrachová, která si jako hospodářka nevedla nijak dobře, v roce 1731 ale přikoupila panství Choltice, které již předtím Thunům patřilo. Jan Josef v letech 1730–1731 podnikl kavalírskou cestu, která začala na jaře 1730 v Římě. Poté pobýval v různých německých městech a krátce studoval na univerzitě v Leidenu. V roce 1731 strávil čtyři měsíce ve Francii, kde se o něj staral císařský vyslanec Štěpán Vilém Kinský. Ten také Thunovi zprostředkoval audienci u Ludvíka XV. a účast na královském honu. Dalšími zastávkami kavalírské cesty Jana Josefa byly Štrasburk, Frankfurt nad Mohanem a Řezno, odkud se v prosinci 1731 vrátil do Prahy.
  
  ## Majetkové a rodinné poměry
  Patřil k osobním přátelům císaře Františka Štěpána Lotrinského, s nímž se seznámil během kavalírské cesty. Vzhledem k postavení rodiny a obrovskému majetkovému zázemí měl nejlepší předpoklady ke kariéře ve státních službách. Tyto ambice ale Jan Josef neměl a spokojil se s čestnými tituly císařského tajného rady a komořího, jinak se věnoval správě majetku a žil na svých sídlech v Čechách nebo v Praze. Průběžné stavební úpravy vyžadoval zámek v Děčíně, který jako strategický bod na hranicích trpěl během dynastických válek 18. století častými průchody císařských i nepřátelských vojsk. Na děčínském panství nechal v letech 1734–1735 postavit lovecký zámek Kristin Hrádek pojmenovaný po jeho první manželce. Oproti tomu na zámku v Klášterci nad Ohří probíhaly jen drobné udržovací práce.
  V dalším centru thunovského majetku v Žehušicích byl na náklady Jana Josefa postaven kostel sv. Marka. Jan Josef proslul také jako mecenáš umění, v Děčíně položil základy zámecké knihovny. Podporoval také hudební skladatele a Wolfgang Amadeus Mozart mu věnoval svou symfonii č. 36 provedenou poprvé v roce 1783 v Linci. Známé jsou aktivity Jana Josefa Thuna v oblasti pražského divadla. Divadelním společnostem propůjčoval svůj palác ve Sněmovní ulici, v divadelních představeních také osobně účinkoval. Doložená je jeho účast na představení dvou francouzských her v roce 1754 za přítomnosti Marie Terezie a Františka Štěpána Lotrinského.
  
  ### Manželství a rodina
  Jan Josef byl celkem čtyřikrát ženatý a se svými manželkami měl dohromady 24 dětí. Poprvé se oženil v roce 1733 s hraběnkou Marií Kristinou Hohenzollernsko-Hechingenskou (1715–1749), dcerou císařského polního maršála Heřmana Bedřicha z Hohenzollernu (1665–1733). Marie Kristina během patnácti let manželství porodila dvanáct dětí, z nichž pouze dvě zemřely v dětském věku. Z dcer se Marie Terezie (1746–1810) provdala za nejvyššího lovčího hraběte Jana Vojtěcha Černína z Chudenic.
  - František Josef (14. září 1734 Děčín – 22. srpna 1801 Vídeň), zakladatel klášterecké větve rodu, manž. 1761 Marie Vilemína Korficová z Ulfeldtu (13. června 1744, Vídeň – 18. května 1800, tamtéž)
  - Prokop Josef (14. listopadu 1735 – 30. ledna 1798)
  - Václav Josef (6. února 1737, Praha – 15. prosince 1796, tamtéž), zemský velitel v Českém království 1792–1795, manž. 1768 Marie Anna Libštejnská z Kolovrat (22. ledna 1750, Praha – 24. srpna 1828)
  - Marie Kristina (28. dubna 1738, Praha – 4. března 1788, Vídeň), dvorní dáma arcivévodkyně Marie Alžběty, manž. 1764 Karel Jan z Ditrichštejna (27. června 1728, Mikulov – 25. května 1808, Vídeň), 7. kníže z Ditrichštejna
  - Zikmund Jakub (3. prosince 1739 – 15. března 1779)
  - Norbert (5. prosince 1740 – 11. ledna 1741)
  - Jan Nepomuk (29. července 1742, Praha – 19. listopadu 1811, tamtéž), manž. 1781 Marie Tereza von Attems (17. ledna 1759, Štýrský Hradec – 27. června 1840, Praha)
  - Marie Valpurga (1. září 1743, Praha – 18. února 1795, Vídeň), manž. 1762 Leopold z Clary-Aldringenu (2. ledna 1736 Praha-Malá Strana – 23. listopadu 1800 Vídeň), ministr spravedlnosti Habsburské monarchie, prezident nejvyššího soudního úřadu 1780–1791
  - Marie Tereza (7. září 1744 – 16. června 1769)
  - Romedius (12. března 1747 – 11. září 1748)
  - Leopold Leonhard (17. dubna 1748, Děčín – 22. října 1826, zámek Cibulka, Košíře, Praha), LXXIII. biskup pasovský
  
  Podruhé se Jan Josef oženil v roce 1751 s uherskou šlechtičnou hraběnkou Marií Alžbětou Kolonicsovou z Kologradu (22. května 1732, Vídeň – 18. prosince 1754, Praha), která zemřela po třech letech manželství dva dny po porodu třetího dítěte.
  - Ladislav Josef (23. června 1752 – 24. dubna 1788)
  - Eleanora (říjen 1753)
  - Antonín Josef (16. prosince 1754, Praha – 2. dubna 1840, Poběžovice), manž. 1789 Marie Terezie Vratislavová z Mitrovic (9. března 1766, Sedlec-Prčice – 21. ledna 1851, Praha)
  
  Třetí manželkou Jana Josefa byla rakouská šlechtična Marie Anna hraběnka z Wildensteinu (16. září 1734, Štýrský Hradec – 18. května 1766, Praha). Ta během deseti let porodila devět potomků, pouze nejmladší dcera se dožila dospělosti.
  - Karel (1. září 1757 – 11. června 1758)
  - Arnošt (6. dubna 1758 – 11. února 1759)
  - Arnoštka (3. prosince 1759 – 21. července 1767)
  - Jindřiška (20. května 1761 – 24. února 1765)
  - Evžen (2. září 1762 – 18. května 1763)
  - Emanuel Kajetán (*/† 20. listopadu 1763)
  - Willibald (*/† 25. ledna 1765)
  - Tereza (*/† 25. ledna 1765)
  - Anežka (17. května 1766 – 30. března 1786)
  
  Počtvrté se Jan Josef oženil v roce 1767 s baronkou Alžbětou Hennigerovou ze Seebergu (2. prosince 1729 – 14. března 1800). Toto manželství už zůstalo bezdětné.
  V roce 1785 rozdělil Jan Josef svůj majetek na čtyři podíly a jeho synové tak založili nové rodové linie označované podle sídel (klášterecká, děčínská, choltická, poběžovická). Druhorozený syn Prokop Josef (1735–1798) byl kvůli duševní chorobě vyloučen z nástupnictví císařským rozhodnutím v roce 1782 a žil v ústraní na zámku Jílové. Z dalších synů vynikl Leopold Leonard (1748–1826), který byl knížetem-biskupem v Pasově (1796–1803).
  Přes své manželky měl Jan Josef příbuzenské vazby na řadu významných osobností habsburské monarchie, jeho švagry byli například kníže František Václav z Clary-Aldringenu (1704–1788), kníže František Oldřich Kinský (1726–1792) nebo hrabě Eugen Václav Bruntálský z Vrbna (1728–1789). Sestra Jana Josefa Marie Josefa Klára (1714–1740) byla první manželkou knížete Jindřicha Pavla II. z Mansfeldu (1712–1780).
  Pokračovatelé rodu po rozdělení majetku v roce 1785:
  - František Josef (1734–1800) – klášterecká větev (Klášterec nad Ohří, Žehušice, Benešov nad Ploučnicí, Pětipsy, Felixburg)
  - Václav Josef (1737–1796) – děčínská větev (Děčín, Bynov, Jílové u Děčína)
  - Jan Nepomuk (1742–1811) – choltická větev (Choltice)
  - Antonín Josef (1754–1840) – benátecká větev (Benátky nad Jizerou, Poběžovice)
  
  
title: Jan Josef z Thun-Hohensteinu
wikitext: {{Neověřeno}}{{infobox - politik
  | jméno = Jan Josef <br> hrabě z Thun-Hohensteinu
  | obrázek = Arms Thun-Hohenstein.png
  | popisek = Rodový erb
  | pořadí = 
  | úřad = [[Tajný rada]]
  | od = 
  | do = 
  | panovník = 
  | pořadí2 = 
  | úřad2 = [[Císařský komorník|Císařský komoří]]
  | od2 = 
  | do2 = 
  | panovník2 = 
  | předchůdce2 = 
  | nástupce2 = 
  | titul = [[Soubor:Horona_hr.png|25px|Hodnostní korunka náležící titulu hrabě]] [[hrabě]]
  | místo narození = [[Praha]] <br> {{Vlajka a název|Habsburská monarchie}}
  | místo úmrtí = [[Praha]] <br> {{Vlajka a název|Habsburská monarchie}}
  | místo pohřbení = Hraběcí hrobka na městském hřbitově v Děčíně, od roku 1835 [[Hrobka Thun-Hohensteinů (Děčín-Chrást)|Thunská rodinná hrobka pod kaplí sv. Jana Nepomuckého v (Děčíně)-Chrástu]], od roku 1995 krypta [[Kostel Povýšení svatého Kříže (Děčín)|kostela Povýšení svatého Kříže v Děčíně]]
  | rodiče = [[Jan František Josef z Thun-Hohensteinu]] (1686–1720) a Marie Filipína z Harrachu (1693–1763)
  | choť = * I. (1733) Marie Kristýna z Hohenzollern-Hechingenu (1715–1749)
  * II. (1751) Marie Alžběta Kolonicsová z Kollegrádu (1732–1754)
  * III. (1756) Marie Anna z Wildenstein-Wildbachu (1734–1766)
  * IV. (1767) Alžběta Hennigerová ze Seebergu (1729–1800)
  | děti = [[František Josef z Thun-Hohensteinu|František Josef]] (1734–1800) <br> Prokop Josef (1735–1798) <br> [[Václav Josef z Thun-Hohensteinu|Václav Josef]] (1737–1796) <br> [[Marie Kristina z Ditrichštejna|Marie Kristýna, provdaná z Ditrichštejna-Proskau-Leslie]] (1738–1788) <br> [[Jan Nepomuk z Thun-Hohensteinu|Jan Nepomuk]] (1742–1811) <br> Marie Walburga, provd. Clary-Aldringenová (1743–1795) <br> Marie Terezie, provd. Czerninová (1746–?) <br> [[Leopold Leonhard Raymund z Thun-Hohensteinu|Leopold Leonhard]] (1748–1826) <br> [[Antonín Josef z Thun-Hohensteinu|Antonín Josef]] (1754–1840)
  | příbuzní = '''švagr:''' [[František Václav z Clary-Aldringenu]] (1704–1788) <br> '''švagr:''' [[František Oldřich Kinský (1726–1792)|František Oldřich Kinský]] (1726–1792) <br> '''švagr:''' [[Eugen Václav Bruntálský z Vrbna|Evžen Václav Bruntálský z Vrbna]] (1728–1789) <br> '''sestra:''' Marie Josefa Klára z Thun-Hohensteinu, provd. Mansfeldová (1714–1740) <br> '''švagr:''' [[Jindřich Pavel II. z Mansfeld-Vorderortu]] (1712–1780) <br> '''snacha:''' Marie Vilemína z Ulfeldu (1744–1800)<br> '''snacha:''' Marie Anna Libštejnská z Kolowrat (1750–1828) <br> '''zeť:''' [[Karel Jan z Ditrichštejna|Karel Jan z Ditrichštejna-Proskau-Leslie]] (1728–1808) <br> '''zeť:''' [[Leopold Kašpar z Clary-Aldringenu]] (1736–1800) <br> '''zeť:''' [[Jan Vojtěch Czernin z Chudenic]] (1746–1816) <br> '''snacha:''' Marie Terezie Wratislavová z Mitrowicz (1766–1851)
  }}
  '''Jan Josef František Antonín hrabě z Thun-Hohensteinu''' ([[Němčina|německy]] ''Johann Joseph Franz Anton Graf von Thun und Hohenstein''; [[2. červenec|2. července]] [[1711]], [[Praha]] – [[21. květen|21. května]] [[1788]] tamtéž) byl [[Česká šlechta|český šlechtic]], [[Tajný rada|c.&nbsp;k. tajný rada]] a [[Císařský komorník|komoří]] z českého [[Šlechta|šlechtického]] rodu [[Thun-Hohensteinové|Thun-Hohensteinů]]. Přes padesát let spravoval rozsáhlý majetek v severních a východních Čechách ([[Děčín]], [[Klášterec nad Ohří]], [[Benešov nad Ploučnicí]], [[Choltice]], [[Žehušice]]), vlastnil také dva paláce v Praze, proslul jako kulturní mecenáš. V roce 1785 rozdělil svůj majetek mezi syny, kteří založili čtyři nové rodové linie.
  
  == Mládí ==
  [[Soubor:Decin.JPG|vlevo|náhled|[[Děčín (zámek)|Zámek Děčín]], hlavní rodové sídlo]]
  Narodil se v Praze jako ''Jan Josef František Antonín Kajetán Maria hrabě z [[Thun-Hohensteinové|Thun-Hohensteinu]]'', jako jediný syn hraběte [[Jan František Josef z Thun-Hohensteinu|Jana Františka z Thun-Hohensteinu]] (1686–1720), matka Marie Filipína (1693–1763) byla dcerou [[Seznam neapolských místokrálů|neapolského místokrále]] [[Alois Tomáš Raimund z Harrachu|Aloise Tomáše z Harrachu]]. I když se v rodině Thunů během 17. století vyskytoval dostatek mužských potomků, v první čtvrtině řada z nich zemřela v mládí a bez potomstva. Po předčasné smrti svého otce se tak Jan Josef stal v roce 1720 jediným žijícím potomkem české linie Thunů a v devíti letech zdědil obrovský majetek v různých částech Čech a dva paláce v Praze.
  
  Poručnickou správu po dobu jeho nezletilosti vedla matka Marie Filipína, rozená Harrachová, která si jako hospodářka nevedla nijak dobře, v roce 1731 ale přikoupila panství [[Choltice]], které již předtím Thunům patřilo. Jan Josef v letech 1730–1731 podnikl [[Kavalírská cesta|kavalírskou cestu]], která začala na jaře 1730 v [[Řím]]ě. Poté pobýval v různých německých městech a krátce studoval na [[Univerzita v Leidenu|univerzitě v Leidenu]]. V roce 1731 strávil čtyři měsíce ve [[Francie|Francii]], kde se o něj staral císařský vyslanec [[Štěpán Vilém Kinský]]. Ten také Thunovi zprostředkoval audienci u [[Ludvík XV.|Ludvíka XV.]] a účast na královském honu. Dalšími zastávkami kavalírské cesty Jana Josefa byly [[Štrasburk]], [[Frankfurt nad Mohanem]] a [[Řezno]], odkud se v prosinci 1731 vrátil do Prahy.
  
  == Majetkové a rodinné poměry ==
  [[Soubor:Malá Strana Sněmovní, Thunovský palác.jpg|vlevo|náhled|[[Thunovský palác]] ve [[Sněmovní]] ulici, sídlo rodiny v Praze]]
  Patřil k osobním přátelům císaře [[František I. Štěpán Lotrinský|Františka Štěpána Lotrinského]], s nímž se seznámil během kavalírské cesty. Vzhledem k postavení rodiny a obrovskému majetkovému zázemí měl nejlepší předpoklady ke kariéře ve státních službách. Tyto ambice ale Jan Josef neměl a spokojil se s čestnými tituly císařského [[Tajný rada|tajného rady]] a [[Císařský komorník|komořího]], jinak se věnoval správě majetku a žil na svých sídlech v Čechách nebo v Praze. Průběžné stavební úpravy vyžadoval [[Děčín (zámek)|zámek v Děčíně]], který jako strategický bod na hranicích trpěl během dynastických válek 18. století častými průchody císařských i nepřátelských vojsk. Na děčínském panství nechal v letech 1734–1735 postavit lovecký zámek [[Kristin Hrádek]] pojmenovaný po jeho první manželce. Oproti tomu na [[Klášterec nad Ohří (zámek)|zámku v Klášterci nad Ohří]] probíhaly jen drobné udržovací práce.
  
  V dalším centru thunovského majetku v [[Žehušice|Žehušicích]] byl na náklady Jana Josefa postaven [[Kostel svatého Marka (Žehušice)|kostel sv. Marka]]. Jan Josef proslul také jako mecenáš umění, v Děčíně položil základy zámecké knihovny.<ref>''Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku'', III. díl - Severní Čechy; Praha, 1984, s. 87</ref> Podporoval také hudební skladatele a [[Wolfgang Amadeus Mozart]] mu věnoval svou [[Symfonie č. 36 (Mozart)|symfonii č. 36]] provedenou poprvé v roce 1783 v [[Linec|Linci]]. Známé jsou aktivity Jana Josefa Thuna v oblasti pražského divadla. Divadelním společnostem propůjčoval svůj [[Thunovský palác|palác ve Sněmovní ulici]], v divadelních představeních také osobně účinkoval. Doložená je jeho účast na představení dvou francouzských her v roce 1754 za přítomnosti [[Marie Terezie]] a [[František I. Štěpán Lotrinský|Františka Štěpána Lotrinského]].
  
  === Manželství a rodina ===
  Jan Josef byl celkem čtyřikrát ženatý a se svými manželkami měl dohromady 24 dětí. Poprvé se oženil v roce 1733 s hraběnkou Marií Kristinou [[Hohenzollernové|Hohenzollernsko-Hechingenskou]] (1715–1749), dcerou císařského [[Polní maršál|polního maršála]] [[Heřman Bedřich z Hohenzollern-Hechingenu|Heřmana Bedřicha z Hohenzollernu]] (1665–1733). Marie Kristina během patnácti let manželství porodila dvanáct dětí, z nichž pouze dvě zemřely v dětském věku. Z dcer se Marie Terezie (1746–1810) provdala za [[Nejvyšší lovčí|nejvyššího lovčího]] hraběte [[Jan Vojtěch Černín z Chudenic|Jana Vojtěcha Černína z Chudenic]].
  
  * [[František Josef z Thun-Hohensteinu|František Josef]] (14. září 1734 [[Děčín]] – 22. srpna 1801 Vídeň), zakladatel klášterecké větve rodu, manž. 1761 [[Marie Vilemína z Thun-Hohensteinu|Marie Vilemína Korficová z Ulfeldtu]] (13. června 1744, Vídeň – 18. května 1800, tamtéž)
  * [[Prokop Josef z Thun-Hohensteinu|Prokop Josef]] (14. listopadu 1735 – 30. ledna 1798)
  * [[Václav Josef z Thun-Hohensteinu|Václav Josef]] (6. února 1737, Praha – 15. prosince 1796, tamtéž), [[Seznam zemských velitelů v Čechách 1620–1918|zemský velitel v Českém království]] 1792–1795, manž. 1768 Marie Anna Libštejnská z Kolovrat (22. ledna 1750, Praha – 24. srpna 1828)
  * [[Marie Kristina z Ditrichštejna|Marie Kristina]] (28. dubna 1738, Praha – 4. března 1788, Vídeň), dvorní dáma arcivévodkyně [[Marie Alžběta Habsbursko-Lotrinská|Marie Alžběty]], manž. 1764 [[Karel Jan z Ditrichštejna]] (27. června 1728, [[Mikulov (zámek)|Mikulov]] – 25. května 1808, Vídeň), 7. kníže z Ditrichštejna
  * [[Zikmund Jakub z Thun-Hohensteinu|Zikmund Jakub]] (3. prosince 1739 – 15. března 1779)
  * Norbert (5. prosince 1740 – 11. ledna 1741)
  * [[Jan Nepomuk z Thun-Hohensteinu|Jan Nepomuk]] (29. července 1742, Praha – 19. listopadu 1811, tamtéž), manž. 1781 Marie Tereza von Attems (17. ledna 1759, [[Štýrský Hradec]] – 27. června 1840, Praha)
  * Marie Valpurga (1. září 1743, Praha – 18. února 1795, Vídeň), manž. 1762 [[Leopold z Clary-Aldringenu]] (2. ledna 1736 [[Praha]]-[[Malá Strana]] – 23. listopadu 1800 Vídeň), ministr spravedlnosti Habsburské monarchie, prezident [[Nejvyšší soudní úřad|nejvyššího soudního úřadu]] 1780–1791
  * Marie Tereza (7. září 1744 – 16. června 1769)
  * Romedius (12. března 1747 – 11. září 1748)
  * [[Leopold Leonhard Raymund z Thun-Hohensteinu|Leopold Leonhard]] (17. dubna 1748, Děčín – 22. října 1826, [[Cibulka (Košíře)|zámek Cibulka]], [[Košíře]], [[Praha]]), [[Seznam pasovských biskupů|LXXIII. biskup pasovský]]
  
  Podruhé se Jan Josef oženil v roce 1751 s [[Uherská šlechta|uherskou šlechtičnou]] hraběnkou Marií Alžbětou [[Koloničové z Kologradu|Kolonicsovou z Kologradu]] (22. května 1732, Vídeň – 18. prosince 1754, Praha), která zemřela po třech letech manželství dva dny po porodu třetího dítěte.
  
  * [[Ladislav Josef z Thun-Hohensteinu|Ladislav Josef]] (23. června 1752 – 24. dubna 1788)
  * Eleanora (říjen 1753)
  * [[Antonín Josef z Thun-Hohensteinu|Antonín Josef]] (16. prosince 1754, Praha – 2. dubna 1840, [[Poběžovice]]), manž. 1789 Marie Terezie Vratislavová z Mitrovic (9. března 1766, [[Sedlec-Prčice]] – 21. ledna 1851, Praha)
  
  Třetí manželkou Jana Josefa byla rakouská šlechtična Marie Anna hraběnka z Wildensteinu (16. září 1734, Štýrský Hradec – 18. května 1766, Praha). Ta během deseti let porodila devět potomků, pouze nejmladší dcera se dožila dospělosti.
  
  * Karel (1. září 1757 – 11. června 1758)
  * Arnošt (6. dubna 1758 – 11. února 1759)
  * Arnoštka (3. prosince 1759 – 21. července 1767)
  * Jindřiška (20. května 1761 – 24. února 1765)
  * Evžen (2. září 1762 – 18. května 1763)
  * Emanuel Kajetán (*/† 20. listopadu 1763)
  * Willibald (*/† 25. ledna 1765)
  * Tereza (*/† 25. ledna 1765)
  * Anežka (17. května 1766 – 30. března 1786)
  
  Počtvrté se Jan Josef oženil v roce 1767 s baronkou Alžbětou [[Henigarové ze Seeberka|Hennigerovou ze Seebergu]] (2. prosince 1729 – 14. března 1800). Toto manželství už zůstalo bezdětné.
  
  V roce 1785 rozdělil Jan Josef svůj majetek na čtyři podíly a jeho synové tak založili nové rodové linie označované podle sídel (klášterecká, děčínská, choltická, poběžovická). Druhorozený syn Prokop Josef (1735–1798) byl kvůli duševní chorobě vyloučen z nástupnictví císařským rozhodnutím v roce 1782 a žil v ústraní na [[Jílové (zámek)|zámku Jílové]]. Z dalších synů vynikl [[Leopold Leonhard Raymund z Thun-Hohensteinu|Leopold Leonard]] (1748–1826), který byl [[Seznam pasovských biskupů|knížetem-biskupem v Pasově]] (1796–1803).
  
  Přes své manželky měl Jan Josef příbuzenské vazby na řadu významných osobností habsburské monarchie, jeho švagry byli například kníže [[František Václav z Clary-Aldringenu]] (1704–1788), kníže [[František Oldřich Kinský (1726–1792)|František Oldřich Kinský]] (1726–1792) nebo hrabě [[Eugen Václav Bruntálský z Vrbna]] (1728–1789). Sestra Jana Josefa Marie Josefa Klára (1714–1740) byla první manželkou knížete Jindřicha Pavla II. [[Mansfeldové|z Mansfeldu]] (1712–1780).
  
  Pokračovatelé rodu po rozdělení majetku v roce 1785:
  
  * [[František Josef z Thun-Hohensteinu|František Josef]] (1734–1800) – '''''klášterecká větev''''' ([[Klášterec nad Ohří]], [[Žehušice]], [[Benešov nad Ploučnicí]], [[Pětipsy]], [[Felixburg]])
  * [[Václav Josef z Thun-Hohensteinu|Václav Josef]] (1737–1796) – '''''děčínská větev''''' ([[Děčín]], [[Bynov]], [[Jílové (okres Děčín)|Jílové u Děčína]])
  * Jan Nepomuk (1742–1811) – '''''choltická větev''''' ([[Choltice]])
  * Antonín Josef (1754–1840) – '''''benátecká větev''''' ([[Benátky nad Jizerou]], [[Poběžovice]])
  
  == Odkazy ==
  
  === Reference ===
  <references />
  
  === Literatura ===
  * KUBEŠ, Jiří: ''Náročné dospívání urozených. Kavalírské cesty české a rakouské šlechty (1620–1750)''; Nová tiskárna Pelhřimov, Pelhřimov, 2013; 463 stran ISBN 978-80-7415-071-5
  
  === Externí odkazy ===
  * {{Čde}}
  * [http://w.genealogy.euweb.cz/thun/thun4.html Rodokmen české větve Thun-Hohensteinů na stránkách genealogy.euweb.cz (Miroslav Marek)]
  
  {{Autoritní data}}
  {{Portály|Česko|Lidé|Rakousko}}
  {{DEFAULTSORT:z Thun-Hohensteinu, Jan Josef}}
  [[Kategorie:Thun-Hohensteinové|Jan Josef]]
  [[Kategorie:Čeští šlechtici]]
  [[Kategorie:Rakouští šlechtici]]
  [[Kategorie:Čeští tajní radové]]
  [[Kategorie:Císařští komoří]]
  [[Kategorie:Mecenáši]]
  [[Kategorie:Lidé z Prahy]]
  [[Kategorie:Narození 2. července]]
  [[Kategorie:Narození v roce 1711]]
  [[Kategorie:Narození v Praze]]
  [[Kategorie:Úmrtí 21. května]]
  [[Kategorie:Úmrtí v roce 1788]]
  [[Kategorie:Úmrtí v Praze]]
  [[Kategorie:Muži]]
infoboxes: [{"title": "C\u00edsa\u0159sk\u00fd komo\u0159\u00ed", "data": {"Narozen\u00ed": "2. \u010dervence 1711 \u00b7 Praha \u00b7 Habsbursk\u00e1 monarchie", "\u00damrt\u00ed": "24. kv\u011btna 1788 (ve v\u011bku 76 let) \u00b7 Praha \u00b7 Habsbursk\u00e1 monarchie", "M\u00edsto poh\u0159ben\u00ed": "Hrab\u011bc\u00ed hrobka na m\u011bstsk\u00e9m h\u0159bitov\u011b v D\u011b\u010d\u00edn\u011b, od roku 1835 Thunsk\u00e1 rodinn\u00e1 hrobka pod kapl\u00ed sv. Jana Nepomuck\u00e9ho v (D\u011b\u010d\u00edn\u011b)-Chr\u00e1stu, od roku 1995 krypta kostela Pov\u00fd\u0161en\u00ed svat\u00e9ho K\u0159\u00ed\u017ee v D\u011b\u010d\u00edn\u011b", "Titul": "hrab\u011b", "Cho\u0165": "- I. (1733) Marie Krist\u00fdna z Hohenzollern-Hechingenu (1715\u20131749) - II. (1751) Marie Al\u017eb\u011bta Kolonicsov\u00e1 z Kollegr\u00e1du (1732\u20131754) - III. (1756) Marie Anna z Wildenstein-Wildbachu (1734\u20131766) - IV. (1767) Al\u017eb\u011bta Hennigerov\u00e1 ze Seebergu (1729\u20131800)", "Rodi\u010de": "Jan Franti\u0161ek Josef z Thun-Hohensteinu (1686\u20131720) a Marie Filip\u00edna z Harrachu (1693\u20131763)", "D\u011bti": "Franti\u0161ek Josef (1734\u20131800) \u00b7 Prokop Josef (1735\u20131798) \u00b7 V\u00e1clav Josef (1737\u20131796) \u00b7 Marie Krist\u00fdna, provdan\u00e1 z Ditrich\u0161tejna-Proskau-Leslie (1738\u20131788) \u00b7 Jan Nepomuk (1742\u20131811) \u00b7 Marie Walburga, provd. Clary-Aldringenov\u00e1 (1743\u20131795) \u00b7 Marie Terezie, provd. Czerninov\u00e1 (1746\u2013?) \u00b7 Leopold Leonhard (1748\u20131826) \u00b7 Anton\u00edn Josef (1754\u20131840)", "P\u0159\u00edbuzn\u00ed": "\u0161vagr: Franti\u0161ek V\u00e1clav z Clary-Aldringenu (1704\u20131788) \u00b7 \u0161vagr: Franti\u0161ek Old\u0159ich Kinsk\u00fd (1726\u20131792) \u00b7 \u0161vagr: Ev\u017een V\u00e1clav Brunt\u00e1lsk\u00fd z Vrbna (1728\u20131789) \u00b7 sestra: Marie Josefa Kl\u00e1ra z Thun-Hohensteinu, provd. Mansfeldov\u00e1 (1714\u20131740) \u00b7 \u0161vagr: Jind\u0159ich Pavel II. z Mansfeld-Vorderortu (1712\u20131780) \u00b7 snacha: Marie Vilem\u00edna z Ulfeldu (1744\u20131800) \u00b7 snacha: Marie Anna Lib\u0161tejnsk\u00e1 z Kolowrat (1750\u20131828) \u00b7 ze\u0165: Karel Jan z Ditrich\u0161tejna-Proskau-Leslie (1728\u20131808) \u00b7 ze\u0165: Leopold Ka\u0161par z Clary-Aldringenu (1736\u20131800) \u00b7 ze\u0165: Jan Vojt\u011bch Czernin z Chudenic (1746\u20131816) \u00b7 snacha: Marie Terezie Wratislavov\u00e1 z Mitrowicz (1766\u20131851)", "Profese": "sb\u011bratel", "C\u00edsa\u0159sk\u00fd komo\u0159\u00ed": ["Seznam d\u011bl: SK\u010cR | Knihovny.cz", "N\u011bkter\u00e1 data mohou poch\u00e1zet z datov\u00e9 polo\u017eky."]}}]