text: # Infekční synovitida drůbeže
  Infekční synovitida je nakažlivé onemocnění hrabavé drůbeže vyvolávané bakterií Mycoplasma synoviae a postihující synoviální blánu kloubů a šlachových pochev. Často se projevuje jako subklinická infekce horních cest dýchacích anebo v kombinaci s konkurentními infekcemi (Newcastleská nemoc, infekční bronchitida, E. coli) způsobuje zánět vzdušných vaků.
  
  ## Historie a výskyt
  Synovitida (zánět synoviální blanky kloubu) byla poprvé pozorována Olsonem et al. (1954) u mladých kuřat ve věku 4-16 týdnů. Později bylo prokázáno, že může probíhat také jako subklinická chronická infekce respiračního traktu u nosnic nebo v kombinaci s Newcastleskou nemocí a infekční bronchitidou jako zánět vzdušných vaků. Krůty postihuje onemocnění nejčastěji ve věku 10-24 týdnů. Rozšíření je celosvětové; v některých zemích již existují hejna prostá infekce, zejména rozmnožovací chovy.
  
  ## Příčina nemoci (etiologie)
  
  ### Klasifikace
  Identifikace Mycoplasma synoviae (MS) je založena na charakterizaci typických koloniích a buněčné morfologii, biochemických vlastnostech, speciálních požadavcích pro růst a sérologii. Rychlá identifikace kolonií se provádí imunofluorescenčními technikami.
  
  ### Morfologie
  Po obarvení Giemsou se jeví jako pleomorfní kokoidní tělíska velikosti 0,2 µm. Buňky jsou kulaté s granulárními ribosomy, dosahují velikosti 300-500 nm, nemají buněčnou stěnu a jsou obaleny 3vrstevnou membránou.
  
  ### Kultivace
  MS vyžaduje pro svůj růst přítomnost nikotinamid adenin dinukleotidu (NAD) a prasečí sérum. Optimální teplota pro růst je 37 °C. Primoizolace se provádějí do bujónu nebo na agar, kde vznikají kolonie velké 1-3 mm za 4-5 dní. MS je citlivá na nízké pH, proto jsou nutné časté pasáže. Pomnožuje se také v 5-7denních kuřecích embryích.
  
  ### Biochemické vlastnosti
  MS fermentuje glukózu i maltózu s produkcí kyseliny, ale bez plynu. Nefermentuje laktózu, dulcitol, salicin ani trehalózu. Je fosfatáza negativní. Některé kmeny M. synoviae hemaglutinují erytrocyty kura domácího a krůt. Schopnost redukovat sole tetrazolia je omezená.
  
  ### Odolnost v prostředí
  Citlivost MS k dezinfekčním prostředkům je přibližně stejná jako u jiných mykoplasmat. 
  
  ### Antigenní vlastnosti
  Typizace MS se provádí pomocí sklíčkové aglutinace se sérem, zkumavkovou aglutinací, hemaglutinací, imunodifuzí a ELISA testem. Podle dosavadních informací existuje pouze jeden sérotyp.
  
  ### Patogenita
  Jednotlivé kmeny MS se liší virulencí; pasážováním in vitro se jejich patogenita snižuje. Izoláty ze vzdušných vaků vyvolávají častěji aerosakulitidu (zánět vzdušných vaků), podobně izoláty ze synovie zase častěji způsobují synovitidu. 
  
  ## Vznik a šíření nemoci (epizootologie)
  
  ### Hostitel
  Infekční synovitida se vyskytuje u kura domácího, krůt a perliček; přirozeně infikovány mohou být také kachny, husy, holubi, japonské křepelky a orebice rudá. Domácí vrabci mohou být experimentálně infikováni, ale k onemocnění jsou zcela rezistentní. Králíci, krysy, morčata, myši, prasata a jehňata jsou k infekci refrakterní.
  
  ### Přenos
  Primární význam u kura a krůt má vertikální přenos M. synoviae. Infekce rozmnožovacích chovů (RCH) způsobuje snížení oplozenosti násadových vajec i zvýšený embryonální úhyn. Kuřata pocházející z takových hejn mohou obsahovat MS v průdušnici již 1. den po vylíhnutí. Infekce RCH v průběhu snášky vyvolává její pokles. Frekvence transovariálního přenosu je nejvyšší v prvních 4-6 týdnech po infekci, potom postupně klesá, ale vylučování přetrvává.
  Horizontálně se infekce rychle šíří přímým kontaktem (vzduchem) nebo nepřímo přes prostředí kontaminované odměšky dýchacích cest (např. pitná voda). Časté jsou latentní infekce respiračního traktu s celoživotní perzistencí a vylučováním původce, přičemž výskyt onemocnění může být minimální. K propuknutí (exacerbaci) a klinické manifestaci synovitidy dochází nejčastěji v důsledku interkurentních infekcí kloubů a horních cest dýchacích. M. synoviae se šíří v hejnu mnohem rychleji než M. gallisepticum.
  
  ## Projevy nemoci (symptomatologie)
  Inkubační doba (ID) po vertikální infekci je poměrně krátká, synovitida byla pozorována již u 6denních kuřat. Po kontaktní infekci je ID rozdílná, uvádí se v rozmezí 5-24 dní, ale záleží na velikosti infekční dávky, virulenci původce a při experimentální infekci také na způsobu inokulace. Protilátky jsou detekovatelné již před výskytem klinických příznaků.
  
  ### Klinika
  Onemocnění se zpravidla vyskytuje nejčastěji u kuřat ve 4.-16. týdnu, u krůťat v 10.-24. týdnu věku. Promořenost hejn může být až 100 %; nemocnost obvykle kolísá mezi 5-15 % a mortalita mezi 1-10 %. U krůťat bývá morbidita kolem 1-20 %, ale mortalita může být někdy značná (kanibalismus, ušlapání aj.). Hmotnostní přírůstky a konverze krmiva u infikovaných zvířat jsou nižší, procento konfiskátů na porážce vyšší. Respirační příznaky většinou chybějí, ale u experimentálně infikovaných se objevují až u 90-100 % zvířat, podle způsobu inokulace a velikostí dávky. Akutní průběh nemoci zpravidla přechází v subklinickou, chronickou infekci respiračního traktu.
  Kuřata. Prvním příznakem v hejnu postiženém synovitidou je bledý hřebínek, slabost a zpomalení růstu. S postupující nemocí se objevují načepýřené peří, svraštělý anebo namodralý hřebínek, zduření kloubů (primárně hleznový kloub), prstních polštářků a burzy v oblasti prsní kosti (otlaky). Postižení kloubů má za následek pohybové potíže, kulhání. Jindy může být generalizovaná infekce bez postižení kloubů. Drůbež je slabá, dehydratovaná a vyhublá, bez zájmu o krmivo i vodu. Může se vyskytovat nazelenalý průjem, obsahující větší množství urátů. Postižení vzdušných vaků se zpravidla zjišťuje až na porážce.
  Krůťata vykazují obdobné příznaky jako kuřata; dominují tělesná slabost, zduření kloubů, zvětšení sternální burzy a snížení růstu i hmotnosti. Respirační příznaky většinou chybí. Simultánní infekce M. gallisepticum a M. synoviae zhoršují průběh sinusitidy. 
  
  ### Patologie
  Pitevní nález je v akutní fázi nemoci charakterizován šedozelenými okrskovými nekrózami ve zduřelé slezině, ledvinách a játrech, podkožním edémem, šedožlutým hlenovitým až zapáchajícím kaseózním (sýrovitým) exsudátem ve sternální burze, kloubech hlezna, pochvách šlachových a prstních polštářcích anebo fibrinózním zánětem vzdušných vaků. 
  
  ### Imunita
  Imunita vzniká po přirozené i umělé infekci. Aglutinační protilátky se objevují v krvi za 2-4 týdny po infekci. Krůty po infekci respirační cestou reagují nižší produkcí protilátek, takže výsledky aglutinace nemusí vždy odpovídat skutečnému stavu infekce v hejnu.
  
  ## Diagnostika
  Diagnóza se stanovuje na základě klinického, pitevního a histologického vyšetření, potvrzeného izolací a identifikací původce. Sérologické vyšetření spočívá v průkazu aglutinačních nebo hemaglutinačně inhibičních protilátek.
  Diferenciální diagnostika. Nutno odlišit reovirovou artritidu, koliseptikémii, infekce M. gallisepticum a M. meleagridis, choleru, salmonelózy, stafylokokózu a streptokokózu.
  
  ## Terapie a prevence
  Léčebná i preventivní opatření jsou podobná jako při infekci M. gallisepticum. Na rozdíl od MG je M. synoviae rezistentní na erytromycin. Také se pozoruje snižování vnímavosti k chlortetracyklinu v porovnání se staršími izoláty MS.
  Medikamentózní léčba snižuje výskyt zánětu vzdušných vaků i synovitidy, ale na již existující změny je méně účinná. Antibiotika také neeliminují M. synoviae z hejna. Názory na používání komerčně vyráběné inaktivované vakcíny se různí.
  
title: Infekční synovitida drůbeže
wikitext: '''Infekční synovitida''' je nakažlivé [[Nemoc|onemocnění]] [[domácí drůbež#Hrabavá drůbež|hrabavé drůbeže]] vyvolávané [[bakterie|bakterií]] ''[[Mycoplasma synoviae]]'' a postihující [[synoviální blána|synoviální blánu]] [[kloub]]ů a šlachových pochev. Často se projevuje jako subklinická [[Infekční onemocnění|infekce]] [[dýchací soustava ptáků|horních cest dýchacích]] anebo v kombinaci s konkurentními infekcemi ([[Newcastleská nemoc]], [[infekční bronchitida drůbeže|infekční bronchitida]], ''[[Escherichia coli|E. coli]]'') způsobuje [[zánět]] [[dýchací soustava ptáků|vzdušných vaků]].
  
  == Historie a výskyt ==
  
  Synovitida (zánět synoviální blanky kloubu) byla poprvé pozorována Olsonem et al. (1954) u mladých kuřat ve věku 4-16 týdnů.<ref>Olson, N.O. et al. (1954). Poult. Sci. 33: 1075</ref> Později bylo prokázáno, že může probíhat také jako subklinická chronická infekce respiračního traktu u nosnic<ref>Olson, N.O. et al. (1964). Avian Dis. 8: 623-631</ref> nebo v kombinaci s [[Newcastleská nemoc|Newcastleskou nemocí]] a [[infekční bronchitida drůbeže|infekční bronchitidou]] jako zánět vzdušných vaků.<ref>Kleven, S.H. et al. (1972). Avian Dis. 16: 915-924</ref> [[krůta|Krůty]] postihuje onemocnění nejčastěji ve věku 10-24 týdnů. Rozšíření je celosvětové; v některých zemích již existují hejna prostá infekce, zejména rozmnožovací chovy.
  
  == Příčina nemoci (etiologie) ==
  
  === Klasifikace ===
  
  Identifikace ''Mycoplasma synoviae'' (MS) je založena na charakterizaci typických [[bakteriální kolonie|koloniích]] a [[morfologie (biologie)|buněčné morfologii]], [[biochemie|biochemických]] vlastnostech, speciálních požadavcích pro růst a [[sérologie|sérologii]]. Rychlá identifikace kolonií se provádí [[imunofluorescence|imunofluorescenčními technikami]].
  
  === Morfologie ===
  
  Po obarvení [[Giemsovo barvení|Giemsou]] se jeví jako pleomorfní [[koky|kokoidní tělíska]] velikosti 0,2 µm. [[Buňky]] jsou kulaté s granulárními [[ribosomy]], dosahují velikosti 300-500 nm, nemají buněčnou stěnu a jsou obaleny 3vrstevnou membránou.
   
  === Kultivace ===
  
  MS vyžaduje pro svůj růst přítomnost [[nikotinamid adenin dinukleotid]]u (NAD) a [[prase]]čí [[sérum]]. Optimální teplota pro růst je 37&nbsp;°C. Primoizolace se provádějí do [[bujón]]u nebo na [[agar]], kde vznikají [[bakteriální kolonie|kolonie]] velké 1-3 mm za 4-5 dní. MS je citlivá na nízké pH, proto jsou nutné časté pasáže. Pomnožuje se také v 5-7denních kuřecích [[embryo|embryích]].
  
  === Biochemické vlastnosti ===
  
  MS [[fermentace|fermentuje]] [[glukóza|glukózu]] i [[maltóza|maltózu]] s produkcí [[kyseliny]], ale bez [[plyn]]u. Nefermentuje [[laktóza|laktózu]], [[dulcitol]], [[salicin]] ani [[trehalóza|trehalózu]]. Je [[fosfatáza]] negativní. Některé kmeny ''M. synoviae'' [[aglutinace|hemaglutinují]] [[erytrocyty]] [[kur domácí|kura domácího]] a [[krůta|krůt]]. Schopnost [[Redoxní reakce|redukovat]] sole [[tetrazolium|tetrazolia]] je omezená.
  
  === Odolnost v prostředí ===
  
  Citlivost MS k [[dezinfekce|dezinfekčním prostředkům]] je přibližně stejná jako u jiných [[mykoplasmata|mykoplasmat]]. 
  
  === Antigenní vlastnosti ===
  
  Typizace MS se provádí pomocí sklíčkové [[aglutinace]] se sérem, zkumavkovou aglutinací, hemaglutinací, imunodifuzí a [[ELISA]] testem. Podle dosavadních informací existuje pouze jeden sérotyp.
  
  === Patogenita ===
  
  Jednotlivé [[kmen (biologie)|kmeny]] MS se liší [[virulence|virulencí]]; pasážováním in vitro se jejich [[Patogen|patogenita]] snižuje. Izoláty ze vzdušných vaků vyvolávají častěji aerosakulitidu (zánět vzdušných vaků), podobně izoláty ze synovie zase častěji způsobují synovitidu. 
  
  == Vznik a šíření nemoci (epizootologie) ==
  
  === Hostitel ===
  
  Infekční synovitida se vyskytuje u [[kur domácí|kura domácího]], [[krůta|krůt]] a [[perlička|perliček]]; přirozeně infikovány mohou být také [[kachny]], [[husy]], [[holub]]i, [[japonské křepelky]] a [[orebice rudá]]. Domácí [[vrabec domácí|vrabci]] mohou být experimentálně infikováni, ale k onemocnění jsou zcela rezistentní. [[králík|Králíci]], [[krysa|krysy]], [[morče|morčata]], [[myš]]i, [[prase|prasata]] a [[jehně|jehňata]] jsou k infekci refrakterní.
  
  === Přenos ===
  
  Primární význam u kura a krůt má [[vejce#Epizootologický význam vajec|vertikální přenos]] ''M. synoviae''. [[Infekční onemocnění|Infekce]] rozmnožovacích chovů (RCH) způsobuje snížení oplozenosti násadových vajec i zvýšený [[embryo]]nální úhyn. Kuřata pocházející z takových hejn mohou obsahovat MS v [[průdušnice|průdušnici]] již 1. den po vylíhnutí. Infekce RCH v průběhu [[vejce#Snůška|snášky]] vyvolává její pokles. Frekvence transovariálního přenosu je nejvyšší v prvních 4-6 týdnech po infekci, potom postupně klesá, ale vylučování přetrvává.
  
  [[vejce#Epizootologický výzanm vajec|Horizontálně]] se infekce rychle šíří přímým kontaktem (vzduchem) nebo nepřímo přes prostředí kontaminované odměšky dýchacích cest (např. pitná voda). Časté jsou [[latence|latentní infekce]] respiračního traktu s celoživotní perzistencí a vylučováním původce, přičemž výskyt onemocnění může být minimální. K propuknutí (exacerbaci) a klinické manifestaci synovitidy dochází nejčastěji v důsledku interkurentních infekcí kloubů a horních cest dýchacích. ''M. synoviae'' se šíří v hejnu mnohem rychleji než ''M. gallisepticum''.
  
  == Projevy nemoci (symptomatologie) ==
  
  '''[[Inkubační doba]]''' (ID) po vertikální infekci je poměrně krátká, synovitida byla pozorována již u 6denních kuřat. Po kontaktní infekci je ID rozdílná, uvádí se v rozmezí 5-24 dní, ale záleží na velikosti infekční dávky, virulenci původce a při experimentální infekci také na způsobu inokulace. [[imunitní systém ptáků#Humorální imunita u ptáků|Protilátky]] jsou detekovatelné již před výskytem klinických příznaků.
  
  === Klinika ===
  
  [[Nemoc|Onemocnění]] se zpravidla vyskytuje nejčastěji u kuřat ve 4.-16. týdnu, u krůťat v 10.-24. týdnu věku. Promořenost [[hejno|hejn]] může být až 100 %; [[morbidita|nemocnost]] obvykle kolísá mezi 5-15 % a [[mortalita]] mezi 1-10 %. U krůťat bývá morbidita kolem 1-20 %, ale mortalita může být někdy značná ([[kanibalismus]], ušlapání aj.). Hmotnostní přírůstky a konverze krmiva u infikovaných zvířat jsou nižší, procento konfiskátů na porážce vyšší. Respirační příznaky většinou chybějí, ale u experimentálně infikovaných se objevují až u 90-100 % zvířat, podle způsobu inokulace a velikostí dávky. Akutní průběh nemoci zpravidla přechází v subklinickou, chronickou infekci [[dýchací soustava ptáků|respiračního traktu]].
  
  '''Kuřata'''. Prvním příznakem v hejnu postiženém synovitidou je bledý hřebínek, slabost a zpomalení růstu. S postupující nemocí se objevují načepýřené [[peří]], svraštělý anebo namodralý hřebínek, zduření [[kloub]]ů (primárně hleznový kloub), prstních polštářků a burzy v oblasti prsní kosti (otlaky). Postižení kloubů má za následek pohybové potíže, kulhání. Jindy může být generalizovaná infekce bez postižení kloubů. Drůbež je slabá, [[dehydratace|dehydratovaná]] a vyhublá, bez zájmu o krmivo i vodu. Může se vyskytovat nazelenalý [[průjem]], obsahující větší množství [[uráty|urátů]]. Postižení vzdušných vaků se zpravidla zjišťuje až na porážce.
  
  '''Krůťata''' vykazují obdobné příznaky jako kuřata; dominují tělesná slabost, zduření kloubů, zvětšení sternální burzy a snížení růstu i hmotnosti. Respirační příznaky většinou chybí. Simultánní infekce ''[[M. gallisepticum]]'' a ''M. synoviae'' zhoršují průběh [[infekční sinusitida krůt|sinusitidy]]. 
  
  === Patologie ===
  
  Pitevní nález je v akutní fázi nemoci charakterizován šedozelenými okrskovými [[nekróza]]mi ve zduřelé [[slezina|slezině]], [[ledvina|ledvinách]] a [[játra|játrech]], podkožním [[edém]]em, šedožlutým hlenovitým až zapáchajícím kaseózním (sýrovitým) [[exsudát]]em ve sternální burze, [[kloub]]ech hlezna, pochvách šlachových a prstních polštářcích anebo [[fibrin]]ózním zánětem vzdušných vaků. 
  
  === Imunita ===
  
  [[imunita (biologie)|Imunita]] vzniká po přirozené i umělé infekci. [[aglutinace|Aglutinační]] protilátky se objevují v krvi za 2-4 týdny po infekci. Krůty po infekci respirační cestou reagují nižší produkcí protilátek, takže výsledky aglutinace nemusí vždy odpovídat skutečnému stavu infekce v hejnu.
  
  == Diagnostika ==
  
  Diagnóza se stanovuje na základě klinického, pitevního a [[histologie|histologického]] vyšetření, potvrzeného izolací a identifikací původce. [[sérologie|Sérologické]] vyšetření spočívá v průkazu [[aglutinace|aglutinačních]] nebo hemaglutinačně inhibičních protilátek.
  Diferenciální diagnostika. Nutno odlišit [[reovirová artritida drůbeže|reovirovou artritidu]], [[kolibacilóza|koliseptikémii]], infekce ''M. gallisepticum'' a ''M. meleagridis'', [[cholera drůbeže|choleru]], [[salmonelózy drůbeže|salmonelózy]], [[stafylokokóza ptáků|stafylokokózu]] a [[streptokokóza ptáků|streptokokózu]].
  
  == Terapie a prevence ==
  
  [[léčba|Léčebná]] i [[prevence|preventivní]] opatření jsou podobná jako při infekci ''M. gallisepticum''. Na rozdíl od MG je ''M. synoviae'' rezistentní na [[erytromycin]]. Také se pozoruje snižování vnímavosti k [[chlortetracyklin]]u v porovnání se staršími izoláty MS.
  
  Medikamentózní léčba snižuje výskyt [[zánět]]u [[dýchací soustava ptáků|vzdušných vaků]] i synovitidy, ale na již existující změny je méně účinná. [[Antibiotikum|Antibiotika]] také neeliminují M. synoviae z hejna. Názory na používání komerčně vyráběné inaktivované [[vakcína|vakcíny]] se různí.
  
  == Odkazy ==
  === Reference ===
  <references />
  
  === Literatura ===
  * {{Citace monografie | příjmení = Jurajda | jméno = Vladimír | titul = Nemoci drůbeže a ptactva – bakteriální a mykotické infekce  | vydání = 1 | vydavatel = ES VFU Brno | místo = Brno | rok = 2003 | počet stran = 185 | isbn = 80-7305-464-7 }}
  * {{Citace monografie | příjmení = Saif  | jméno = Y.M. et al  | titul = Diseases of  Poultry  | url = https://archive.org/details/diseasesofpoultr0000unse  | vydání = 11 | vydavatel = Iowa State Press, Blackwell Publ. Comp. | místo = Ames, USA | rok = 2003 | počet stran = 1231 | jazyk = anglicky | isbn = 0-8138-0423-X }}
  * {{Citace monografie | příjmení = Ritchie | jméno = B.W. et al. | titul = Avian Medicine: Principles and Application  | vydavatel = Wingers Publ. | místo = Florida, USA | rok = 1994 | počet stran = 1384 | isbn = 0-9636996-5-2 | jazyk = anglicky}}
  
  === Související články ===
  * [[Mykoplasmové infekce ptáků]]
  * [[Chronická respirační nemoc kura domácího]]
  * [[Infekční sinusitida krůt]]
  
  [[Kategorie:Nemoci ptáků]]
  [[Kategorie:Bakteriální onemocnění]]
infoboxes: []