text: # Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Ľubica)
  Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Ľubici je největší dvojlodní románsko-gotický kostel na Spiši. Byl vybudován německými kolonisty v 13. století na vyvýšenině v obci Ľubica, v okrese Kežmarok, v Prešovském samosprávném kraji. Kostel byl původně postaven v románském slohu se čtvercovou svatyní, až později v roce 1330 byl přebudován a rozšířen v gotickém stylu do dnešní podoby. Je veden v seznamu kulturních památek Slovenska, a v dnešní době se využívá jako hlavní farní kostel římskokatolické farnosti v Ľubici.
  
  ## Historie
  Kostel byl původně postaven německými kolonisty v 13. století kolem roku 1260 na vyvýšenině jako poměrně velká jednolodní stavba s čtvercovým presbytářem a věží v západním průčelí. Později v 14. století, místní věřící začali s úpravami kostela. Kolem roku 1330 prodloužili presbytář o polygonální závěr, který byl zpřístupněn novým portálem. O 30. let později kolem roku 1360 byla středová loď zaklenuta na tři středové pilíře, čímž se kostel přeměnil na dvojlodní. K severní straně byla přistavena sakristie. Kostel následně v 15. století utrpěl během husitských válek a později byl vypálen vojsky Jana Jiskry z Brandýsa, proto se nezachovala žádná původní výbava kostela. V pozdějších dobách byl kostel doplnění a postupně vybaven pozdě-gotickým nábytkem (křtitelnice, dřevěné lavice) a hodnotným oltářem z dílně Mistra Pavla z Levoče. Z toho zařízení se zachovala pouze oltářní skříň se sochami Panny Marie, Ježíše a dvou světic.
  Mezi lety 1546 a 1674 byl kostel ve zprávě evangelické církve.
  V roce 1706 kostel při požáru vyhořel, přičemž byla poškozena hlavní věž a hlavní oltář. Věž byla později dobudována a oltář byl doplněn dílnou Vavřince Olafa Engelholma. Tuto opravu si objednal na vlastní náklady kněz Juraj Rayscher.
  Piarista P. Anton Wisniewski dal v 18. století kostelu dnešní podobu. Opravil sakristii a nechal do ní vytvořit nový vstup. V roce 1766 pak pořídil pro kostel dva nové boční oltáře. Největší změnu však realizoval v roce 1772, kdy dal celý interiér vymalovat dodnes zachovanou iluzivní malbou, dal pozlatit hlavní oltář spolu s bočními a dal zhotovit do lodě nové lavice. Při dalším rozsáhlém požáru v Ľubici v roce 1786 podlehl kostel spolu s jeho věží. Věž byla následně obnovena v roce 1792, přičemž dostala barokní podobu. V letech před první světovou válkou kostel utrpěl několik ztrát. V letech 1916–1917 zrekvírovalo vojsko z kostela tři zvony z let 1624, 1757 a 1814. Rovněž vzali i 80 píšťal z varhan a měděný plech ze střechy kostela, takže kostel byl dlouhá léta jen provizorně zakryt. I tato provizorní střecha podlehla požáru v roce 1934, což vyvolalo v letech 1936–1937 rozsáhlé opravy kostela. Kostel byl zastřešený, a věž dostala novou helmici v původním barokním tvaru, kostel byl vydlážděný a taktéž byly opraveny oltáře spolu s malbou v interiéry. Poměrně velké opravy proběhly i v 60. letech 20. století a v roce 1986.
  
  ## Architektura
  Kostel je považován za největší dvoulodní stavbu na Spiši. Skládá se z podélného, ​​polygonálně ukončeného presbytáře se sakristií na severu, z dlouhého loďového korpusu s jižní předsíní a z mohutné hranolové věže ukončené nástavbou s cibulovitou barokní hlavicí a gotickým oknem nad kterým byla vybudován kovový ochoz, který sloužil jako ochrana proti požáru. Spodní část věže spolu se schodištěm do prvního patra jsou románské. Závěr presbytáře podpírají jednou odstupňované opěráky s pultovými stříškami. Jižní a severní stranu kostela podpírají dodatečné mohutné opěrné pilíře, postavené většinou mimo klenební pole. Všechna lomená okna lodě jsou umístěna na jižním průčelí. Kostel měl původně 5 vstupů, ale několik z nich bylo v pozdějších dobách zazděno. Kněžiště, které je téměř stejně široké jako dvojlodí, je zaklenuto jedním čtvercovým polem křížové klenby a pětiosminovým závěrem. Sakristie je zaklenuta třemi čtvercovými křížovými klenbami. Dvojlodí je zaklenuto také křížovou klenbou kterou uprostřed podpírají tři polygonální sloupy s polygonálními sokly, navrchu ukončenými jemnou profilací, které jsou umístěné za sebou v středové podélné ose.
  
  ### Interiér
  Po vstupu do kostela se před očima otevírá monumentální dvojlodí zaklenuté křížovými klenbami s profilovanými žebry, které podpírají tři mohutně kamenné pilíře umístěny ve středové ose kostela. Na obvodových stěnách dosedají žebra, která se zde často nepravidelně protínají, na konzoly ve tvaru různých hlaviček s římsami na vrchu. V zadní části lodě se nachází dřevěná pozdě renesanční varhanní empora ze 17. století postavená na šesti sloupech, na kazetách se nacházejí malby s hudební tematikou ze začátku 18. století, následně doplněné a opravené na počátku 20. století. Celý interiér včetně tvaroslovných článků pokrývá pozdně barokní iluzivní malba. Po obou stranách presbytáře jsou umístěny chórové lavice z roku 1511, malířsky vyzdobené.
  Celému interiéru dominuje hlavní oltář z roku 1709 ve zlatých barvách, který zaplňuje celou čelní stěnu svatyně. Na oltáři jsou plastiky ze začátku 16. století. Uprostřed hlavního oltáře je umístěna gotická oltářní skříň, která se zachovala z roku kolem 1511 z dílny Mistra Pavla z Levoče. V kostele se také nachází ještě jedna vzácná historická památka ze středověku. Jde o bronzovou křtitelnici, která byla ulitá v roce 1463.
  Hlavní oltář doplňují dva boční, které stojí po stranách dvojlodí. Na levé straně se nachází oltář svatého Pavla a vpravo oltář apoštola Tomáše. Oltář svatého Pavla z roku 1766, sestává z bohatého rokajovým zlatého rámu a obrazu Obrácení svatého Pavla (olej na plátně, 250x150 cm), po stranách jsou plastiky sv. Jana a Matouše apoštola. Oltář apoštola Tomáše z 2. poloviny 18. století, taktéž s bohatým rokajovým rámem s obrazem sv. Tomáše (olej na plátně, 250x150 cm), po stranách dvě plastiky svatého Lukáše a apoštola Marka.
  
  ## Zajímavosti
  Zajímavá je už samotná poloha kostela, který se tyčí nad městem na kopci a tak dominuje svému okolí. Kostel je obklopen zděnou ohradou, za kterou byl původně hřbitov. Ve věži se nachází vzácný zvon, který byl ulit zvonaři Pavlem Gaalem a Janem Wagnerem v roce 1475. Kostel Nanebevzetí Panny Marie je také považován za největší dvoulodní sakrální stavbu na Spiši. Kostel se z velké části zachoval ve své středověké podobě.
  Na průčelích kostela se zachovalo několik architektonických významných památek. Na jižním průčelí je to gotický portál ze 13. století vedoucí původně do svatyně, který ale byl později zazděn. Na témže průčelí bylo v 20. století objeveny malé kulaté gotické okno ve tvaru raně gotické rozety. Patří k nejstarším památkám kostela, také k ojedinělým, jelikož se takový typ rozety objevuje na Slovensku jen zřídka.
  Podle některých odborníků mohl být původní pozdně kostel podstatně menší než současná stavba. Při raně gotické přestavbě byla prodloužena loď a přistavěn kvadratický presbytář.
  Součástí vybavení interiéru je také bronzová křtitelnice z roku 1463. Klenby kostela nesou tři polygonální pilíře, které ho rozdělují na dvě lodě. Východní je 13boký s průměrem 72 cm, ostatní dva jsou 10boké s průměrem 62 cm. Na sloupech jsou zachycena gotická žebra elegantní křížové klenby. Konzoly několika žeber mají tvar lidských tváří.
  Zajímavost kostela vyzdvihuje pozdně iluzivní malba. Autorem maleb je P. Anton Wisniewski, který je zároveň vyobrazen na levé straně svatyně.
  Velmi významným dominantním prvkem celého kostela je jeho hlavní oltář, který zaplňuje celou čelní stěnu svatyně. Původem je to oltář barokní z roku kolem 1709 z dílny slavného levočského mistra švédského původu Vavřince Olafa Engelholma. Na oltáři převládá černá barva, kterou elegantně doplňuje barva zlatá. Je považován za velmi výjimečný a významný oltář vysoké umělecké a duchovní hodnoty. Uprostřed oltáře je umístěna pozdně gotická oltářní skříň z původního oltáře z dílny Mistra Pavla z Levoče z roku kolem 1511.
  
  ## Galerie
  - Detail ostění malého okna sakristie
  - Gotický portál v jižním průčelí kostola
  - Rotundový vstup do veže
  - Hlavní vstup do kostela ze západní strany s gotickým portálem
  - Gotické rozetové okno na jižním průčelí, znovuobjevené až ve 20. století
  - Pohled na závěr kostela od jihozápadu.
  - Portál a vstup do sakristie
  - Socha Madony s Ježíškem z dílny Mistra Pavla z Levoče
  - Iluzivní malba, která napodobňuje některé hlavní časti kostela (okna, sloupy)
  - Dřevěná empora
  - Pohled z lodi do kněžiště, patrné jsou tři oltáře.
  - Pohled od kněžiště do dvoulodí.
  - Krížova klenba dvojlodia
  - Detail iluzivní malby
  
  
title: Kostel Nanebevzetí Panny Marie (Ľubica)
wikitext: {{Infobox - kostel
   | název = Kostel Nanebevzetí Panny Marie
   | církev = [[Římskokatolická církev|římskokatolická]]
   | provincie = [[Východní provincie (Slovensko)]]
   | diecéze = [[Diecéze spišská|Spišská]]
   | děkanát = Kežmarský dekanát
   | vikariát = 
   | farnost = Ľubica
   | stát podcelek1 název = kraj
   | stát podcelek1 = [[Prešovský kraj|Prešovský]]
   | stát podcelek2 název = okres
   | stát podcelek2 = [[Okres Kežmarok|Kežmarok]]
   | obec = [[Ľubica (okres Kežmarok)|Ľubica]]
   | lokalita = 
   | vysvěcení = 
   | světitel = 
   | titul = 
   | užívání = 
   | sloh = gotický
   | architektonický typ = 
   | výstavba = 
   | datum založení = asi 1260
   | datum dokončení = 
   | kapacita = 
   | výška = 
   | umístění oltáře = 
   | azimut = 
   | materiál = 
   | adresa = 
   | web = https://farnostlubica.sk/
  }}
  '''Kostel Nanebevzetí Panny Marie v Ľubici''' je největší [[Dvojlodí|dvojlodní]] románsko-gotický kostel na [[Spiš]]i.<ref name="severovychod.sk">{{Citace elektronické monografie
   | titul = Kostol Nanebovzatia Panny Márie, Ľubica
   | url = https://www.severovychod.sk/vylet/kostol-nanebovzatia-panny-marie-lubica
   | datum přístupu = 2010-10-15
   | vydavatel = Severovýchod Slovenska – Krajská organizácia cestovného ruchu Prešov
   | jazyk = sk
  }}</ref><ref name="slovakiana">{{Citace elektronické monografie
   | příjmení = 
   | jméno = 
   | odkaz na autora = 
   | titul = Kostol Nanebovzatia Panny Márie, Ľubica - virtuálna výstava
   | url = https://www.slovakiana.sk/virtualne-vystavy/20606
   | datum vydání = 2015-12-01
   | datum přístupu = 2020-04-22
   | vydavatel = slovakiana.sk - Národné osvetové centrum Bratislava
   | jazyk = sk
  }}</ref> Byl vybudován německými kolonisty v 13. století na vyvýšenině v obci [[Ľubica (okres Kežmarok)|Ľubica]],<ref name="farnostlubica.sk">{{Citace elektronické monografie
   | příjmení = 
   | jméno = 
   | odkaz na autora = 
   | titul = Farský kostol
   | url = https://www.farnostlubica.sk/?farnost/kostoly/farsky_kostol
   | datum přístupu = 2010-10-15
   | vydavatel = Farnosť Ľubica
   | jazyk = sk
  }}</ref><ref name="apsida.sk">{{Citace elektronické monografie
   | titul = Ľubica
   | url = http://apsida.sk/c/10558/kubica
   | datum přístupu = 2010-10-15
   | vydavatel = Alexandra a Štefan Podolinskí
   | jazyk = sk
  }}</ref> v [[okres Kežmarok|okrese Kežmarok]], v [[Prešovský kraj|Prešovském]] samosprávném kraji. Kostel byl původně postaven v [[Románský sloh|románském]] slohu se čtvercovou svatyní, až později v roce 1330 byl přebudován a rozšířen v [[Gotická architektura|gotickém]] stylu do dnešní podoby. Je veden v seznamu kulturních památek Slovenska,<ref name="pamiatky.sk">{{Citace elektronické monografie
   | titul = Farský kostol Nanebovzatia P.M.
   | url = http://www.pamiatky.sk/po/po/Details?id=13847
   | datum přístupu = 2010-10-15
   | vydavatel = Pamiatkový úrad Slovenskej republiky
   | jazyk = sk
  }}</ref> a v dnešní době se využívá jako hlavní [[farní kostel]] římskokatolické farnosti v Ľubici.<ref name="farnostlubica.sk" />
  
  == Historie ==
  Kostel byl původně postaven německými kolonisty v 13. století kolem roku 1260 na vyvýšenině jako poměrně velká jednolodní stavba s čtvercovým [[Kněžiště|presbytářem]] a věží v západním průčelí.<ref name="farnostlubica.sk" /><ref name="apsida.sk" /> Později v 14. století, místní věřící začali s úpravami kostela. Kolem roku 1330 prodloužili presbytář o polygonální závěr, který byl zpřístupněn novým [[Portál (architektura)|portálem]]. O 30. let později kolem roku 1360 byla středová [[loď (architektura)|loď]] [[Klenba|zaklenuta]] na tři středové pilíře, čímž se kostel přeměnil na dvojlodní.<ref name="farnostlubica.sk" /><ref name="apsida.sk" /> K severní straně byla přistavena [[sakristie]].<ref name="apsida.sk" /> Kostel následně v 15. století utrpěl během [[Husitské války|husitských válek]] a později byl vypálen vojsky [[Jan Jiskra z Brandýsa|Jana Jiskry z Brandýsa]], proto se nezachovala žádná původní výbava kostela.<ref name="farnostlubica.sk" /><ref name="apsida.sk" /> V pozdějších dobách byl kostel doplnění a postupně vybaven pozdě-gotickým nábytkem ([[křtitelnice]], dřevěné lavice) a hodnotným [[oltář]]em z dílně [[Mistr Pavel z Levoče|Mistra Pavla z Levoče]]. Z toho zařízení se zachovala pouze oltářní skříň se sochami [[Maria (matka Ježíšova)|Panny Marie]], [[Ježíš Kristus|Ježíše]] a dvou světic.
  
  Mezi lety [[1546]] a [[1674]] byl kostel ve zprávě evangelické církve.<ref name="farnostlubica.sk" />
  
  V roce 1706 kostel při požáru vyhořel, přičemž byla poškozena hlavní věž a [[hlavní oltář]]. Věž byla později dobudována a oltář byl doplněn dílnou Vavřince Olafa Engelholma. Tuto opravu si objednal na vlastní náklady kněz Juraj Rayscher.<ref name="farnostlubica.sk" />
  
  [[Řád zbožných škol|Piarista]] P. Anton Wisniewski dal v 18. století kostelu dnešní podobu. Opravil [[Sakristie|sakristii]] a nechal do ní vytvořit nový vstup. V roce 1766 pak pořídil pro kostel dva nové [[boční oltář]]e. Největší změnu však realizoval v roce 1772, kdy dal celý interiér vymalovat dodnes zachovanou iluzivní malbou, dal pozlatit hlavní oltář spolu s bočními a dal zhotovit do lodě nové lavice. Při dalším rozsáhlém požáru v Ľubici v roce 1786 podlehl kostel spolu s jeho věží. Věž byla následně obnovena v roce 1792, přičemž dostala [[Barokní architektura|barokní]] podobu. V letech před [[První světová válka|první světovou válkou]] kostel utrpěl několik ztrát. V letech 1916–1917 [[rekvírování zvonů|zrekvírovalo]] vojsko z kostela tři zvony z let 1624, 1757 a 1814. Rovněž vzali i 80 píšťal z [[varhany|varhan]] a měděný plech ze střechy kostela, takže kostel byl dlouhá léta jen provizorně zakryt. I tato provizorní střecha podlehla požáru v roce 1934, což vyvolalo v letech 1936–1937 rozsáhlé opravy kostela. Kostel byl zastřešený, a věž dostala novou helmici v původním barokním tvaru, kostel byl vydlážděný a taktéž byly opraveny oltáře spolu s malbou v interiéry. Poměrně velké opravy proběhly i v 60. letech 20. století a v roce [[1986]].<ref name="farnostlubica.sk" />
  
  == Architektura ==
  Kostel je považován za největší dvoulodní stavbu na [[Spiš]]i. Skládá se z podélného, ​​polygonálně ukončeného [[Kněžiště|presbytáře]] se [[Sakristie|sakristií]] na severu, z dlouhého loďového korpusu s jižní předsíní a z mohutné hranolové věže ukončené nástavbou s cibulovitou barokní hlavicí a gotickým oknem nad kterým byla vybudován kovový ochoz, který sloužil jako ochrana proti požáru. Spodní část věže spolu se schodištěm do prvního patra jsou [[Románský sloh|románské]]. Závěr presbytáře podpírají jednou odstupňované opěráky s pultovými stříškami. Jižní a severní stranu kostela podpírají dodatečné mohutné opěrné [[pilíř]]e, postavené většinou mimo [[klenební pole]]. Všechna lomená okna lodě jsou umístěna na jižním průčelí. Kostel měl původně 5 vstupů, ale několik z nich bylo v pozdějších dobách zazděno. Kněžiště, které je téměř stejně široké jako dvojlodí, je zaklenuto jedním čtvercovým polem [[křížová klenba|křížové klenby]] a pětiosminovým závěrem. Sakristie je zaklenuta třemi čtvercovými křížovými klenbami. Dvojlodí je zaklenuto také křížovou klenbou kterou uprostřed podpírají tři polygonální sloupy s polygonálními sokly, navrchu ukončenými jemnou profilací, které jsou umístěné za sebou v středové podélné ose.<ref name="Žáry">{{Citace monografie
   | příjmení = Žáry
   | jméno = Juraj
   | titul = Dvojloďové kostoly na Spiši
   | url = 
   | vydavatel = Tatran
   | místo = Bratislava
   | rok vydání = 1986
   | vydání = 
   | počet stran = 309
   | kapitola = 
   | strany = 
   | edice = Umenie na Slovensku
   | svazek edice = 9
   | isbn = 
   | jazyk = sk
  }}</ref>
  
  === Interiér ===
  [[Soubor:Kostol_Nanebovzatia_Panny_Márie_(Ľubica),_hlavný_oltár.jpg|náhled|Hlavní oltář zasvěcený Nanebevzetí Panny Marie]]
  Po vstupu do kostela se před očima otevírá monumentální [[dvojlodí]] zaklenuté křížovými klenbami s profilovanými [[žebro (architektura)|žebry]], které podpírají tři mohutně kamenné pilíře umístěny ve středové ose kostela. Na obvodových stěnách dosedají žebra, která se zde často nepravidelně protínají, na [[konzola (architektura)|konzoly]] ve tvaru různých hlaviček s římsami na vrchu.<ref name="Žáry" /> V zadní části [[Loď (architektura)|lodě]] se nachází dřevěná pozdě renesanční varhanní [[empora]] ze 17. století postavená na šesti sloupech, na kazetách se nacházejí malby s hudební tematikou ze začátku 18. století, následně doplněné a opravené na počátku 20. století. Celý interiér včetně tvaroslovných článků pokrývá pozdně barokní iluzivní malba. Po obou stranách presbytáře jsou umístěny chórové lavice z roku 1511, malířsky vyzdobené.
  
  Celému interiéru dominuje hlavní oltář z roku 1709 ve zlatých barvách, který zaplňuje celou čelní stěnu svatyně. Na oltáři jsou plastiky ze začátku 16. století. Uprostřed hlavního oltáře je umístěna gotická oltářní skříň, která se zachovala z roku kolem 1511 z dílny [[Mistr Pavel z Levoče|Mistra Pavla z Levoče]]. V kostele se také nachází ještě jedna vzácná historická památka ze středověku. Jde o bronzovou [[Křtitelnice|křtitelnici]], která byla ulitá v roce 1463.
  [[Soubor:Kostol_Nanebovzatia_Panny_Márie_(Ľubica),_pôdorys.png|náhled|Půdorys kostela]]
  Hlavní oltář doplňují dva boční, které stojí po stranách dvojlodí. Na levé straně se nachází oltář svatého Pavla a vpravo oltář apoštola Tomáše. Oltář svatého Pavla z roku 1766, sestává z bohatého [[rokaj]]ovým zlatého rámu a obrazu ''Obrácení svatého Pavla'' (olej na plátně, 250x150 cm), po stranách jsou plastiky sv. Jana a Matouše apoštola. Oltář apoštola Tomáše z 2. poloviny 18. století, taktéž s bohatým rokajovým rámem s obrazem sv. Tomáše (olej na plátně, 250x150 cm), po stranách dvě plastiky svatého Lukáše a apoštola Marka.
  
  == Zajímavosti ==
  Zajímavá je už samotná poloha kostela, který se tyčí nad městem na kopci a tak dominuje svému okolí. Kostel je obklopen zděnou ohradou, za kterou byl původně hřbitov. Ve věži se nachází vzácný zvon, který byl ulit zvonaři Pavlem Gaalem a Janem Wagnerem v roce 1475. Kostel Nanebevzetí Panny Marie je také považován za největší dvoulodní sakrální stavbu na Spiši. Kostel se z velké části zachoval ve své středověké podobě.<ref name="farnostlubica.sk" />
  
  Na průčelích kostela se zachovalo několik architektonických významných památek. Na jižním průčelí je to gotický [[portál (architektura)|portál]] ze 13. století vedoucí původně do svatyně, který ale byl později zazděn. Na témže průčelí bylo v 20. století objeveny malé kulaté gotické okno ve tvaru raně gotické [[rozeta (architektura)|rozety]]. Patří k nejstarším památkám kostela, také k ojedinělým, jelikož se takový typ rozety objevuje na Slovensku jen zřídka.<ref name="farnostlubica.sk" />
  [[Soubor:Kostol_Nanebovzatia_Panny_Márie_(Ľubica),_iluzívna_maľba,_svätyňa.jpg|náhled|Piarista P. Anton Wisniewski, který realizoval výmalbu interiéru je vyobrazen na severní stěně presbytáře.]]
  Podle některých odborníků mohl být původní pozdně kostel podstatně menší než současná stavba. Při raně gotické přestavbě byla prodloužena loď a přistavěn kvadratický presbytář.<ref name="apsida.sk" />
  
  Součástí vybavení interiéru je také bronzová [[křtitelnice]] z roku 1463. Klenby kostela nesou tři [[Mnohoúhelník|polygonální]] [[pilíř]]e, které ho rozdělují na dvě [[Loď (architektura)|lodě]]. Východní je 13boký s průměrem 72 cm, ostatní dva jsou 10boké s průměrem 62 cm.<ref name="apsida.sk" /> Na sloupech jsou zachycena gotická žebra elegantní křížové klenby. Konzoly několika žeber mají tvar lidských tváří.<ref name="farnostlubica.sk" />
  
  Zajímavost kostela vyzdvihuje pozdně iluzivní malba. Autorem maleb je P. Anton Wisniewski, který je zároveň vyobrazen na levé straně svatyně.<ref name="farnostlubica.sk" /><ref name="apsida.sk" />
  
  Velmi významným dominantním prvkem celého kostela je jeho hlavní oltář, který zaplňuje celou čelní stěnu svatyně. Původem je to oltář barokní z roku kolem 1709 z dílny slavného levočského mistra švédského původu Vavřince Olafa Engelholma. Na oltáři převládá černá barva, kterou elegantně doplňuje barva zlatá. Je považován za velmi výjimečný a významný oltář vysoké umělecké a duchovní hodnoty. Uprostřed oltáře je umístěna pozdně gotická oltářní skříň z původního oltáře z dílny Mistra Pavla z Levoče z roku kolem 1511.<ref name="farnostlubica.sk" />
  
  == Galerie ==
  <gallery>
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), sakristia.jpg|Detail ostění malého okna sakristie
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), pohľad južný.jpg|Gotický portál v jižním průčelí kostola
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), severné priečelie, rotunda.jpg|Rotundový vstup do veže
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), pohľad západný.jpg|Hlavní vstup do kostela ze západní strany s gotickým portálem
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), pohľad južný detail.jpg|Gotické rozetové okno na jižním průčelí, znovuobjevené až ve 20. století
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), pohľad juho-východný.jpg|Pohled na závěr kostela od jihozápadu.
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), hlavný vstup do sakristie.jpg|Portál a vstup do sakristie
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), Madona.jpg|Socha Madony s Ježíškem z dílny Mistra Pavla z Levoče
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), iluzívna maľba.jpg|Iluzivní malba, která napodobňuje některé hlavní časti kostela (okna, sloupy)
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), drevená empora.jpg|Dřevěná empora
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), pohľad do presbytéria.jpg|Pohled z lodi do kněžiště, patrné jsou tři oltáře.
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), pohľad zo svätyne.jpg|Pohled od kněžiště do dvoulodí.
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), krížová klenba.jpg|Krížova klenba dvojlodia
  Soubor:Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica), iluzívna maľba klenby.jpg|Detail iluzivní malby
  </gallery>
  
  == Odkazy ==
  
  === Reference ===
  {{Překlad|jazyk=sk|článek=Kostol Nanebovzatia Panny Márie (Ľubica)|revize=7099376}}
  <references />
  
  === Literatura ===
  * {{Citace monografie
   | příjmení = Kresánek
   | jméno = Peter
   | titul = Slovensko - Ilustrovaná encyklopédia pamiatok
   | vydavatel = Simplicissimus
   | místo = Bratislava
   | rok vydání = 2009
   | vydání = 
   | počet stran = 983
   | kapitola = 
   | strany = 
   | isbn = 9788096983902
   | jazyk = sk
  }}
  * {{Citace monografie
   | příjmení = Žáry
   | jméno = Juraj
   | titul = Dvojloďové kostoly na Spiši
   | url = 
   | vydavatel = Tatran
   | místo = Bratislava
   | rok vydání = 1986
   | vydání = 
   | počet stran = 309
   | kapitola = 
   | strany = 
   | edice = Umenie na Slovensku
   | svazek edice = 9
   | isbn = 
   | jazyk = sk
  }}
  * {{Citace monografie
   | příjmení = Togner
   | jméno = Milan
   | příjmení2 = Plekanec
   | jméno2 = Vladimír
   | titul = Stredoveká nástenná maľba na Spiši
   | vydavatel = Arte Libris
   | místo = Bratislava
   | rok vydání = 2012
   | vydání = 
   | počet stran = 383
   | kapitola = 
   | strany = 
   | isbn = 978-80-971214-0-2
   | jazyk = sk
  }}
  * {{Citace monografie
   | příjmení = Špirko
   | jméno = Jozef
   | titul = Dejiny a umenie očami historika
   | url = 
   | vydavatel = Paprsek
   | místo = Bratislava
   | rok vydání = 2001
   | vydání = 
   | počet stran = 450
   | kapitola = 
   | strany = 
   | isbn = 80-7114-359-6
   | jazyk = sk
  }}
  * {{Citace monografie
   | příjmení = Judák
   | jméno = Viliam
   | odkaz na autora = Viliam Judák
   | příjmení2 = Poláčik
   | jméno2 = Štefan
   | titul = Katalóg patrocínií na Slovensku
   | url = 
   | vydavatel = Rímskokatolícka cyrilometodská bohoslovecká fakulta Univerzity Komenského v Bratislave
   | místo = Bratislava
   | rok vydání = 2009
   | vydání = 
   | počet stran = 
   | kapitola = 
   | strany = 
   | isbn = 9788096978731
   | poznámka = kód patrocínia 4061
   | jazyk = sk
  }}
  * {{Citace monografie
   | příjmení = Podolinský
   | jméno = Štefan
   | odkaz na autora = 
   | titul = Gotické kostoly - vidiek
   | url = 
   | vydavatel = Dajama
   | místo = Bratislava
   | rok vydání = 2010
   | editoři = Daniel Kollár
   | vydání = 
   | počet stran = 128
   | kapitola = 
   | strany = 
   | isbn = 978-80-89226-91-7
   | jazyk = sk
  }}
  
  === Externí odkazy ===
  * {{Commonscat|Church of the Assumption of the Virgin Mary (Ľubica)}}
  {{Autoritní data}}
  
  {{Portály|Architektura a stavebnictví|Slovensko|Křesťanství}}
  
  [[Kategorie:Kostely v okrese Kežmarok|Ľubica]]
  [[Kategorie:Kostely spišské diecéze|Ľubica]]
  [[Kategorie:Gotické kostely na Slovensku|Ľubica]]
  [[Kategorie:Kostely zasvěcené Nanebevzetí Panny Marie na Slovensku|Ľubica]]
  [[Kategorie:Národní kulturní památky v Prešovském kraji]]
  [[Kategorie:Kulturní památky na Slovensku]]
  [[Kategorie:Ľubica (okres Kežmarok)]]
infoboxes: [{"title": "M\u00edsto", "data": {"St\u00e1t": "Slovensko", "kraj": "Pre\u0161ovsk\u00fd", "okres": "Ke\u017emarok", "Obec": "\u013dubica", "Sou\u0159adnice": "49\u00b07\u203216,93\u2033 s. \u0161., 20\u00b027\u20323,49\u2033 v. d."}}, {"title": "Z\u00e1kladn\u00ed informace", "data": {"C\u00edrkev": "\u0159\u00edmskokatolick\u00e1", "Provincie": "V\u00fdchodn\u00ed provincie (Slovensko)", "Diec\u00e9ze": "Spi\u0161sk\u00e1", "D\u011bkan\u00e1t": "Ke\u017emarsk\u00fd dekan\u00e1t", "Farnost": "\u013dubica", "Zasv\u011bcen\u00ed": "Nanebevzet\u00ed Panny Marie"}}, {"title": "Architektonick\u00fd popis", "data": {"Stavebn\u00ed sloh": "gotick\u00fd", "V\u00fdstavba": "asi 1260"}}, {"title": "Dal\u0161\u00ed informace", "data": {"Ofici\u00e1ln\u00ed web": "https://farnostlubica.sk", "Dal\u0161\u00ed informace": ["multimedi\u00e1ln\u00ed obsah na Commons", "N\u011bkter\u00e1 data mohou poch\u00e1zet z datov\u00e9 polo\u017eky."]}}]