text: # Proti Americe a na pomoc Koreji
  Proti Americe a na pomoc Koreji (抗美援朝; Kàngměi yuáncháo) bylo jedno z propagandistických hesel během 50. let minulého století v Čínské lidové republice.
  Kampaň byla součástí korejské války, která vypukla na počátku 50. let 20. století, a týká se pouze fáze, kdy se války účastnila Čínská lidová dobrovolnická armáda. 
  
  ## Historický kontext
  Korejský poloostrov byl rozdělen po kapitulaci Japonska na konci druhé světové války demarkační linií. Rozdělení mělo být dočasného charakteru. Na severu byl do čela dosazen Kim Ir-sen, na jihu I Sung-man. Dne 25. června 1950 severokorejská vojska překročila 38. rovnoběžku, a tím začala korejská válka. 
  Mao Ce-tung o Kimově plánu napadnout Jižní Koreu věděl již v lednu téhož roku. Neslíbil však aktivní účast ČLOA (prioritou Tchaj-wan), pouze propuštění vojáků korejské národnosti. Smýšlení se změnilo kvůli následujícím faktorům: 
  1. vstupu USA pod záštitou OSN do konfliktu
  2. překročení 38. rovnoběžky vojskem směrem k čínským hranicím
  3. zablokování Tchajwanské úžiny americkou armádou, tudíž znemožnění vylodění na Tchaj-wanu
  4. pocit nevyhnutelného konfliktu s USA.[3]
  
  Dne 10. července 1950 byl založen "Čínský lidový výbor pro odpor proti americké agresi vůči Tchaj-wanu a Koreji". Následně byla spuštěna kampaň "proti Spojeným státům a na pomoc KLDR".
  Čou En-laj s maršálem Lin Piaoem odletěli do Soči, kde informovali SSSR, že vyšlou do Severní Koreje dobrovolnické vojáky za dvou podmínek: 1. dodání zbraní, 2. zajištění čínského vzdušného prostoru. Dohoda byla podepsána 11. října. Čínská vojsko (200 000 vojáků) překročilo hraniční řeku Jalu dne 24. října 1950.
  Následovaly měsíce bojů, které se nakonec ustálily na 38. rovnoběžce. Tato linie setrvala po dobu cca dvou let, kdy probíhala jednání o příměří. Těmito boji nejvíce trpělo civilní obyvatelstvo (bombardování území Severní Koreje, včetně obytných čtvrtí a zavlažovacích kanálů). Dohoda o příměří byla podepsána 27. července 1953. V roce 1958 byli všichni čínští dobrovolníci staženi zpět do Číny.
  Důsledky pro Čínu:
  1. Ztráta 450 000 vojáků (americké zdroje uvádí dvojnásobek), včetně Maova oblíbeného syna
  2. Zátěž státního rozpočtu (1950: 44 %, 1951: 52 %)
  3. Nálepka agresora (Valná hromada OSN, 1. února 1951; dále embargo na obchod s ČLR).[3]
  
  
  ## Soudobé zmínky a odkazy
  Dne 2. července 2020 bylo oznámeno, že v roce 2020 uplyne 70 let od zahájení boje Čínské lidové dobrovolnické armády proti USA, a k této příležitosti bude vydána pamětní medaile jménem Ústředního výboru Komunistické strany Číny, Státní rady a Ústřední vojenské komise k "70. výročí boje Čínské lidové dobrovolnické armády proti USA a na pomoc Koreji".
  Dne 19. října 2020 Si Ťin-pching zdůraznil: „V nové éře je nutné zdědit a nést dál velkého ducha „proti Spojeným státům a na pomoc Severní Koreji“ ve snaze dosáhnout omlazení čínského národa“.
  V září 2021 byl "duch proti USA a na pomoc Severní Koreji" zařazen do prvního výtisku "velikých duchů" v duchovní genealogii čínských komunistů, kterou schválil Ústřední výbor strany a vytřídilo Ústřední oddělení propagandy.
  
title: Proti Americe a na pomoc Koreji
wikitext: '''Proti Americe a na pomoc Koreji''' (抗美援朝; ''Kàngměi yuáncháo)'' bylo jedno z [[Propaganda|propagandistických]] hesel během 50. let minulého století v [[Čína|Čínské lidové republice]].
  
  Kampaň byla součástí [[Korejská válka|korejské války]], která vypukla na počátku 50. let 20. století, a týká se pouze fáze, kdy se války účastnila [[:en:People's_Volunteer_Army|Čínská lidová dobrovolnická armáda]]. <ref>冯俊．中华人民共和国国情词典．中国人民大学出版社 ．2011-02</ref><ref>沈孟璎．新中国60年新词新语词典 ．四川出版集团·四川辞书出版社 ．2009-09</ref>
  
  == Historický kontext ==
  [[Korejský poloostrov]] byl rozdělen po kapitulaci [[Japonsko|Japonska]] na konci [[Druhá světová válka|druhé světové války]] [[Demarkační linie|demarkační linií]]. Rozdělení mělo být dočasného charakteru. Na severu byl do čela dosazen [[Kim Ir-sen]], na jihu [[I Sung-man]]. Dne 25. června 1950 severokorejská vojska překročila 38. rovnoběžku, a tím začala [[korejská válka]]. <ref name=":0">{{Citace monografie
  | příjmení = Bakešová
  | jméno = Ivana
  | příjmení2 = Kučera
  | jméno2 = Ondřej
  | příjmení3 = Lavička
  | jméno3 = Martin
  | titul = Dějiny Čínské lidové republiky (1949–2018)
  | vydání = 1
  | vydavatel = Nakladatelství Lidové noviny
  | rok vydání = 2019
  | počet stran = 448
  | strany = 58–70
  | isbn = 978-80-7422-596-3
  }}</ref>
  
  [[Mao Ce-tung]] o [[Kim Ir-sen|Kimově]] plánu napadnout Jižní Koreu věděl již v lednu téhož roku. Neslíbil však aktivní účast [[Čínská lidová osvobozenecká armáda|ČLOA]] (prioritou [[Tchaj-wan]]), pouze propuštění vojáků korejské národnosti. Smýšlení se změnilo kvůli následujícím faktorům: 
  
  # vstupu [[Spojené státy americké|USA]] pod záštitou [[Organizace spojených národů|OSN]] do konfliktu
  # překročení 38. rovnoběžky vojskem směrem k čínským hranicím
  # zablokování [[Tchajwanský průliv|Tchajwanské úžiny]] americkou armádou, tudíž znemožnění vylodění na Tchaj-wanu
  # pocit nevyhnutelného konfliktu s USA.<ref name=":0" />
  
  Dne 10. července 1950 byl založen "Čínský lidový výbor pro odpor proti americké agresi vůči Tchaj-wanu a Koreji". Následně byla spuštěna kampaň "proti Spojeným státům a na pomoc KLDR".<ref name=":1">中共中央、国务院、中央军委将颁发“中国人民志愿军抗美援朝出国作战70周年”纪念章．新华网 [17-04-2024]</ref>
  Čou En-laj s maršálem Lin Piaoem odletěli do [[Soči]], kde informovali [[Sovětský svaz|SSSR]], že vyšlou do [[Severní Korea|Severní Koreje]] dobrovolnické vojáky za dvou podmínek: 1. dodání zbraní, 2. zajištění čínského vzdušného prostoru. Dohoda byla podepsána 11. října. Čínská vojsko (200 000 vojáků) překročilo hraniční řeku [[Jalu]] dne 24. října 1950.<ref name=":0" />
  
  Následovaly měsíce bojů, které se nakonec ustálily na 38. rovnoběžce. Tato linie setrvala po dobu cca dvou let, kdy probíhala jednání o příměří. Těmito boji nejvíce trpělo civilní obyvatelstvo (bombardování území Severní Koreje, včetně obytných čtvrtí a zavlažovacích kanálů). Dohoda o příměří byla podepsána 27. července 1953.<ref name=":0" /> V roce 1958 byli všichni čínští dobrovolníci staženi zpět do Číny.<ref name=":1" />
  
  Důsledky pro Čínu:
  
  # Ztráta 450 000 vojáků (americké zdroje uvádí dvojnásobek), včetně [[:en:Mao_Anying|Maova oblíbeného syna]]
  # Zátěž státního rozpočtu (1950: 44 %, 1951: 52 %)
  # Nálepka agresora (Valná hromada OSN, 1. února 1951; dále embargo na obchod s ČLR).<ref name=":0" />
  
  == Soudobé zmínky a odkazy ==
  Dne 2. července 2020 bylo oznámeno, že v roce 2020 uplyne 70 let od zahájení boje Čínské lidové dobrovolnické armády proti USA, a k této příležitosti bude vydána pamětní medaile jménem [[Ústřední výbor Komunistické strany Číny|Ústředního výboru Komunistické strany Číny]], [[Státní rada Čínské lidové republiky|Státní rady]] a [[Ústřední vojenská komise Komunistické strany Číny|Ústřední vojenské komise]] k "70. výročí boje Čínské lidové dobrovolnické armády proti USA a na pomoc Koreji".<ref name=":1" />
  
  Dne 19. října 2020 [[Si Ťin-pching]] zdůraznil: „V nové éře je nutné zdědit a nést dál velkého ducha „proti Spojeným státům a na pomoc Severní Koreji“ ve snaze dosáhnout omlazení čínského národa“.<ref>习近平：在新时代继承和弘扬伟大抗美援朝精神 为实现中华民族伟大复兴而奋斗．新华网 [17-04-2024]</ref>
  
  V září 2021 byl "duch proti USA a na pomoc Severní Koreji" zařazen do prvního výtisku "velikých duchů" v duchovní genealogii čínských komunistů, kterou schválil [[Ústřední výbor Komunistické strany Číny|Ústřední výbor strany]] a vytřídilo [[Ústřední oddělení propagandy]].<ref>中国共产党人精神谱系第一批伟大精神正式发布．新华网 [17-04-2024]</ref>
  
  == Reference ==
  <references />
  
  [[Kategorie:Korejská válka]]
  [[Kategorie:Válečná propaganda]]
infoboxes: []