text: # Volební reforma 1882
  Volební reforma z roku 1882, někdy též Taaffeho reforma volebního řádu, byla změna volebního systému v předlitavské části Rakouska-Uherska, kterou roku 1882 prosadila vláda Eduarda Taaffeho a která snižovala volební cenzus ve volbách do Říšské rady a tím podstatným způsobem rozšiřovala počet oprávněných voličů. Poprvé byla uplatněna ve volbách roku 1885.
  
  ## Dobové souvislosti
  Po volbách do Říšské rady roku 1879 se moci v Předlitavsku ujala vláda Eduarda Taaffeho, která byla tvořena konzervativními a federalistickými silami. Jejími hlavními oporami byla Strana práva, Český klub a Polský klub. Vláda od počátku 80. let prosadila některé ústupky českým národním aspiracím (např. Stremayrova jazyková nařízení). Jejím hlavním soupeřem byla německorakouská liberální a centralistická Ústavní strana. Ta měla silnou oporu zejména ve vrstvách vyšší a střední buržoazie. Vláda Eduarda Taaffeho proto volební reformou sledovala i oslabení pozic německých liberálů tím, že volební právo rozšíří i na vrstvy maloburžoazní, živnostenské. Další motivací reformy bylo částečné otupení rodícího se dělnického a sociálně demokratického hnutí tím, že do volebního procesu budou vtaženy částečně střední a nižší střední vrstvy s umírněně sociálně reformní agendou.
  
  ## Volební reforma z roku 1882
  Volba do Říšské rady fungovala od roku 1873 podle tzv. dubnové ústavy, která zvýšila počet poslanců z 203 na 353 a která zároveň přidala k dosavadním třem kuriím (městské, venkovských obcí a velkostatkářské) i čtvrtou kurii obchodních a živnostenských komor.
  Reforma přijatá roku 1882 ponechávala počet poslanců i rozdělení mandátů pro jednotlivé kurie beze změn, ale v kurii městské a venkovských obcí snižovala volební cenzus (tedy minimální daňový odvod poskytující volební právo) na pět rakousko-uherských zlatých. Tito noví, tzv. pětizlatkoví voliči, čítali několik set tisíc osob. Podle o něco pozdějších údajů z počátku 90. let 19. století (při nezměněném volebním systému) disponovalo volebním právem v Předlitavsku 15 % mužského obyvatelstva). Noví voliči reprezentovali zejména maloburžoazní vrstvy, které byly protiliberálně naladěny. Tato kalkulace se potvrdila, protože v prvních volbách konaných podle nové úpravy (volby do Říšské rady roku 1885) posílily klerikální a konzervativní proudy a hlavní komponenty vlády Eduarda Taaffeho, čímž vláda mohla pokračovat po celé další volební období.
  Počátkem 90. let sílilo hnutí za další a daleko radikálnější reformu volebního systému. Prosazovali ji zejména sociální demokraté ale také mladočeši. Vláda Eduarda Taaffeho, jež byla tehdy ještě stále u moci (byť v pozměněné podobě), předložila v říjnu 1893 návrh, který zvyšoval počet oprávněných voličů z 15 na 34 % mužské populace a v kuriích městské a venkovských obcí zaváděl téměř všeobecné hlasovací právo. Tento návrh ovšem v Říšské radě neprošel, porážka pak vedla ke konci Taaffeho vlády. Reformu potom, v ještě rozšířenějším pojetí, prosadila až vláda Kazimíra Badeniho roku 1896 (tzv. Badeniho volební reforma).
  
title: Volební reforma 1882
wikitext: {{Různé významy|tento=reformě, kterou [[Eduard Taaffe]] prosadil roku [[1882]]|druhý=neúspěšném projektu volební reformy, kterou Taaffe prosazoval roku 1893,|stránka=Badeniho volební reforma}}
  '''Volební reforma z roku 1882''', někdy též '''Taaffeho reforma volebního řádu''', byla změna volebního systému v [[Předlitavsko|předlitavské]] části [[Rakousko-Uhersko|Rakouska-Uherska]], kterou roku 1882 prosadila [[vláda Eduarda Taaffeho]] a která snižovala [[volební cenzus]] ve volbách do [[Říšská rada (Rakousko)|Říšské rady]] a tím podstatným způsobem rozšiřovala počet oprávněných voličů. Poprvé byla uplatněna ve [[Volby do Říšské rady 1885|volbách roku 1885]].
  
  == Dobové souvislosti ==
  Po [[Volby do Říšské rady 1879|volbách do Říšské rady roku 1879]] se moci v Předlitavsku ujala [[vláda Eduarda Taaffeho]], která byla tvořena konzervativními a federalistickými silami. Jejími hlavními oporami byla [[Strana práva (Předlitavsko)|Strana práva]], [[Český klub]] a [[Polský klub]]. Vláda od počátku 80. let prosadila některé ústupky českým národním aspiracím (např. [[Stremayrova jazyková nařízení]]). Jejím hlavním soupeřem byla německorakouská liberální a centralistická [[Deutsche Verfassungspartei|Ústavní strana]]. Ta měla silnou oporu zejména ve vrstvách vyšší a střední buržoazie. Vláda Eduarda Taaffeho proto volební reformou sledovala i oslabení pozic německých liberálů tím, že volební právo rozšíří i na vrstvy maloburžoazní, živnostenské. Další motivací reformy bylo částečné otupení rodícího se dělnického a sociálně demokratického hnutí tím, že do volebního procesu budou vtaženy částečně střední a nižší střední vrstvy s umírněně sociálně reformní agendou.<ref>{{Citace monografie
   | titul = Česká společnost 1848-1918
   | příjmení = Urban
   | jméno = Otto
   | odkaz na autora = Otto Urban
   | vydavatel = Svoboda
   | místo = Praha
   | rok = 1982
   | strany = 352
   | jazyk = česky
  }}</ref>
  
  == Volební reforma z roku 1882 ==
  Volba do Říšské rady fungovala od roku 1873 podle tzv. [[Dubnová ústava (1873)|dubnové ústavy]], která zvýšila počet poslanců z 203 na 353 a která zároveň přidala k dosavadním třem [[kurie (volby)|kuriím]] (městské, venkovských obcí a velkostatkářské) i čtvrtou kurii obchodních a živnostenských komor.<ref>{{Citace monografie
   | titul = kol. aut.: Československé dějiny v datech
   | vydavatel = Svoboda
   | místo = Praha
   | rok = 1987
   | isbn = 80-7239-178-X
   | strany = 311
   | jazyk = česky
  }}</ref> 
  
  Reforma přijatá roku 1882 ponechávala počet poslanců i rozdělení mandátů pro jednotlivé kurie beze změn, ale v kurii městské a venkovských obcí snižovala [[volební cenzus]] (tedy minimální daňový odvod poskytující volební právo) na pět [[Rakousko-uherský zlatý|rakousko-uherských zlatých]]. Tito noví, tzv. ''pětizlatkoví voliči'', čítali několik set tisíc osob.<ref name="Urban341"/> Podle o něco pozdějších údajů z počátku 90. let 19. století (při nezměněném volebním systému) disponovalo volebním právem v Předlitavsku 15 % mužského obyvatelstva).<ref>{{Citace monografie
   | titul = Česká společnost 1848-1918
   | příjmení = Urban
   | jméno = Otto
   | odkaz na autora = Otto Urban
   | vydavatel = Svoboda
   | místo = Praha
   | rok = 1982
   | strany = 424
   | jazyk = česky
  }}</ref> Noví voliči reprezentovali zejména maloburžoazní vrstvy, které byly protiliberálně naladěny. Tato kalkulace se potvrdila, protože v prvních volbách konaných podle nové úpravy ([[Volby do Říšské rady 1885|volby do Říšské rady roku 1885]]) posílily klerikální a konzervativní proudy a hlavní komponenty vlády Eduarda Taaffeho, čímž vláda mohla pokračovat po celé další volební období.<ref name="Urban341">{{Citace monografie
   | titul = Česká společnost 1848-1918
   | příjmení = Urban
   | jméno = Otto
   | odkaz na autora = Otto Urban
   | vydavatel = Svoboda
   | místo = Praha
   | rok = 1982
   | strany = 341
   | jazyk = česky
  }}</ref>  
  
  Počátkem 90. let sílilo hnutí za další a daleko radikálnější reformu volebního systému. Prosazovali ji zejména sociální demokraté ale také [[Národní strana svobodomyslná|mladočeši]]. Vláda Eduarda Taaffeho, jež byla tehdy ještě stále u moci (byť v pozměněné podobě), předložila v říjnu 1893 návrh, který zvyšoval počet oprávněných voličů z 15 na 34 % mužské populace a v kuriích městské a venkovských obcí zaváděl téměř všeobecné hlasovací právo. Tento návrh ovšem v Říšské radě neprošel, porážka pak vedla ke konci Taaffeho vlády.<ref>{{Citace monografie
   | titul = Česká společnost 1848-1918
   | příjmení = Urban
   | jméno = Otto
   | odkaz na autora = Otto Urban
   | vydavatel = Svoboda
   | místo = Praha
   | rok = 1982
   | strany = 424–425
   | jazyk = česky
  }}</ref> Reformu potom, v ještě rozšířenějším pojetí, prosadila až [[vláda Kazimíra Badeniho]] roku 1896 (tzv. [[Badeniho volební reforma]]).
  
  == Odkazy ==
  === Reference ===
  <references/>
  
  === Související články ===
  * [[Ústavní vývoj v Česku]]
  
  {{Ústavní a politický vývoj Rakouského císařství a Rakouska-Uherska}}
  {{Portály|Politika|Rakousko}}
  
  [[Kategorie:Dějiny Rakouského císařství]]
  [[Kategorie:Ústavy Rakouského císařství]]
  [[Kategorie:Ústavní vývoj v Česku]]
  [[Kategorie:České dějiny 19. století]]
  [[Kategorie:Vzniklo 1882]]
  [[Kategorie:Politika v roce 1882]]
  [[Kategorie:Rakousko-Uhersko v roce 1882]]
infoboxes: []