text: # Umučení sv. Vavřince (Karel Škréta)
  Kresba Umučení sv. Vavřince českého barokního malíře Karla Škréty, datovaná přibližně před rok 1650, je patrně návrhem kompozice k nerealizovanému oltářnímu obrazu. Je součástí sbírky grafiky a kresby Národní galerie v Praze.
  
  ## Popis a zařazení
  Jedná se o kresbu perem a štětcem bistrem na světle hnědavém papíře o rozměrech 311 x 215 mm. Kresbu daroval rytíř Vojtěch Lanna mladší Společnosti vlasteneckých přátel umění roku 1889. Její inventární číslo je K1287.
  Škréta od roku 1630 pobýval několik let v Benátkách a nepochybně znal Tizianův obraz Utrpení sv. Vavřince (1548-1559) z tamního jezuitského kostela. Jeho kompozice přebírá některé postavy z rytiny Cornelise Corta (1571), která kombinuje obě Tizianovy předlohy a je oproti nim stranově převrácená. Je na ní muž nesoucí dřevo, klečící figura obrácená zády a dvojice andělů, z nichž jeden nese palmovou ratolest. Na soklu v pozadí je u Tiziana i Cornelise Corta socha pohanské bohyně Vesty (jako "Dea Roma"), zatímco u Pietro da Cortony přihlíží umučení sv. Vavřince císař Valerián. Škréta nakreslil sedícího řeckého boha Dia a sokl poněkud protismyslně ozdobil reliéfním řeckým křížem. Ten může symbolizovat dějinný zlom, který nastal po smrti sv. Vavřince, kdy se v Římě zrodilo křesťanství.
  Škréta patří v českém umění k největším kreslířům. Jeho návrhy obrazů prokazují svěží a bohatou kompoziční invenci, smysl pro organický tvar a robustní věcnost, kterou se odlišuje od svých italských vzorů. Škrétův rukopis charakterizují chvatné a energické tahy pera, dokončené zpravidla lavírováním.
  
  ### Jiná díla
  - Tizian, Utrpení sv. Vavřince (1548-1559)
  - Tizian, Utrpení sv. Vavřince (1567)
  - Utrpení sv. Vavřince (pozdější kopie dle Tiziana, Španělsko)
  - Antonio Campi, Utrpení sv. Vavřince (1581)
  - Pietro da Cortona, Utrpení sv. Vavřince (1626)
  - Luca Giordano, Utrpení sv. Vavřince (2. pol. 17. stol.)
  
  
title: Umučení sv. Vavřince (Karel Škréta)
wikitext: Kresba '''Umučení sv. Vavřince''' českého barokního malíře [[Karel Škréta|Karla Škréty]], datovaná přibližně před rok 1650, je patrně návrhem kompozice k nerealizovanému oltářnímu obrazu.<ref>Alena Volrábová, 2011, s. 154</ref> Je součástí [[Sbírka grafiky a kresby Národní galerie v Praze|sbírky grafiky a kresby Národní galerie v Praze]].
  [[Soubor:Umučení sv. Vavřince (Karel Škréta), Národní galerie v Praze.jpg|náhled|[[Karel Škréta]], ''Umučení sv. Vavřince'', [[Národní galerie v Praze]]]]
  == Popis a zařazení ==
  Jedná se o kresbu perem a štětcem bistrem na světle hnědavém papíře o rozměrech 311 x 215 mm. Kresbu daroval rytíř [[Vojtěch Lanna mladší]] [[Společnost vlasteneckých přátel umění|Společnosti vlasteneckých přátel umění]] roku 1889. Její inventární číslo je K1287.
  
  [[Karel Škréta|Škréta]] od roku 1630 pobýval několik let v [[Benátky|Benátkách]] a nepochybně znal [[Tizian]]ův obraz ''Utrpení sv. Vavřince'' (1548-1559) z tamního jezuitského kostela.<ref>{{Citace elektronického periodika |titul=Venezia, chiesa dei Gesuiti, Cappella di San Lorenzo: Martirio Di San Lorenzo Di Tiziano |url=http://www.venetianheritage.eu/cms/content/view/105/46/lang,eng/ |datum přístupu=2016-12-30 |url archivu=https://web.archive.org/web/20170101000932/http://www.venetianheritage.eu/cms/content/view/105/46/lang,eng/ |datum archivace=2017-01-01 |nedostupné=ano }}</ref> Jeho kompozice přebírá některé postavy z rytiny [[Cornelis Cort|Cornelise Corta]] (1571), která kombinuje obě [[Tizian]]ovy předlohy a je oproti nim stranově převrácená.<ref>[http://www.metmuseum.org/toah/works-of-art/49.97.537/ The Metropolitan Museum NY, Cornelis Cort (After Tizian): Martyrdom of St. Lawrence]</ref> Je na ní muž nesoucí dřevo, klečící figura obrácená zády a dvojice andělů, z nichž jeden nese palmovou ratolest. Na soklu v pozadí je u Tiziana i Cornelise Corta socha pohanské bohyně [[Vesta (mytologie)|Vesty]] (jako "Dea Roma"), zatímco u Pietro da Cortony přihlíží umučení [[Svatý Vavřinec|sv. Vavřince]] císař Valerián. Škréta nakreslil sedícího řeckého boha [[Zeus|Dia]] a sokl poněkud protismyslně ozdobil reliéfním řeckým křížem. Ten může symbolizovat dějinný zlom, který nastal po smrti [[Svatý Vavřinec|sv. Vavřince]], kdy se v Římě zrodilo křesťanství.<ref>Pavel Preiss, 2008, s. 170</ref>
  
  Škréta patří v českém umění k největším kreslířům.<ref>[http://www.radio.cz/cz/rubrika/kultura/malir-karel-skreta-2010 Vít Vlnas, 2010]</ref> Jeho návrhy obrazů prokazují svěží a bohatou kompoziční invenci, smysl pro organický tvar a robustní věcnost, kterou se odlišuje od svých italských vzorů. Škrétův rukopis charakterizují chvatné a energické tahy pera, dokončené zpravidla lavírováním.<ref>Jaromír Neumann, Český barok, 1974, s. 76-80</ref>
  === Jiná díla ===
  <gallery>
  Interior of Chiesa dei Gesuiti (Venice) - left nave - The Martyrdom of St Lawrence - Titian.jpg|Tizian, Utrpení sv. Vavřince (1548-1559)
  File:Titian - Martyrdom of St Lawrence - WGA22837.jpg|Tizian, Utrpení sv. Vavřince (1567)
  File:Santarém May 2015-10.jpg|Utrpení sv. Vavřince (pozdější kopie dle Tiziana, Španělsko)
  File:Antonio Campi - The Martyrdom of St Lawrence - WGA03814.jpg|Antonio Campi, Utrpení sv. Vavřince (1581)
  File:Pietro da cortona, martirio di san lorenzo.jpg|Pietro da Cortona, Utrpení sv. Vavřince (1626)
  File:Giordano-laurent-Rennes.jpg|Luca Giordano, Utrpení sv. Vavřince (2. pol. 17. stol.)
  </gallery>
  
  == Reference ==
  <references />
  == Literatura ==
  * Alena Volrábová, The Role and Perception of Drawing in the Era of Karel Škréta and his Contemporaries, in: Lenka Stolárová, Vít Vlnas (ed.), Karel Škréta (1610-1674). Studies and Documents, National Gallery in Prague 2011, {{ISBN|978-80-7035-470-4}}, pp. 151-156
  * Alena Volrábová, Karel Škréta – kreslíř, in: Vít Vlnas, Lenka Stolárová (eds.), Karel Škréta: Doba a dílo, (kat. výst. NG v Praze), Praha 2010, s. 344–366
  * Pavel Preiss, in: Alena Volrábová (ed.), 101/I Mistrovská díla Sbírky grafiky a kresby Národní galerie v Praze, NG v Praze 2008, {{ISBN|978-807035-385-1}}, s. 170-171
  * Pavel Preiss, Česká barokní kresba, Praha 2006, {{ISBN|80-7035-345-7}}, s. 10-28, 30-61
  * Jaromír Neumann, Škrétové, Karel Škréta a jeho Syn, Akropolis Praha 2000, {{ISBN|9788085770995}}, s. 122
  * Pavel Preiss, Barockzeichnung. Meisterwerke des böhmischen Barocks. Prag – Hanau 1979, Le dessin baroque. Le plus belles pages du baroque en Bohême, Paris 1979, s. 40-41, č. kat. 5
  * Pavel Preiss, in: Oldřich J. Blažíček, Pavel Preiss, Dagmar Hejdová (eds.), Kunst des Barock in Böhmen. Skulptur-Malerei-Kunsthandwerk, Recklinhausen 1977, s. 152, č. kat. 81
  * Jaromír Neumann, Karel Škréta: 1610-1674, Národní galerie v Praze 1974, s. 204, č. kat. 39
  * Jaromír Neumann, Český barok, Odeon Praha 1974
  == Externí odkazy ==
  * [http://www.radio.cz/cz/rubrika/kultura/malir-karel-skreta-2010 Radio Praha 2010: Malíř Karel Škréta 2010]
  * [http://byznys.ihned.cz/c1-50921700-na-skretove-vystave-jsou-nove-kresby-i-zapis-soudniho-sporu HN 2011 k výstavě Karla Škréty]
  
  [[Kategorie:Sbírka Národní galerie v Praze]]
  [[Kategorie:Baroko v Česku]]
infoboxes: []