text: # Bohuslav I. Hrabišic
  Bohuslav I. Hrabišic (před rokem 1185 – 1241) byl přední český šlechtic z rodu Hrabišiců.
  
  ## Život
  Narodil se jako syn Slavka I. Hrabišice. Měl bratra Hrabiše V. V pramenech se poprvé objevil po boku svého otce na listině datované mezi roky 1202 a 1207. V roce 1205 se na královském dvoře připomíná ve funkci místokomorníka. Když jeho otec v roce 1207 zakládal rodový osecký klášter, Bohuslav ho obdaroval mlýnem u Hostomic, obilným desátkem z Černochova, patronátním právem kostela v Ostrově a vsí Dubinou. Spolu s otcem následně svědčil na pravé listině z roku 1209, na falzu údajně vydaném téhož roku, poté v roce 1211 a 1212 na pravých listinách jako místokomorník, na falzu hlásícím se před rok 1213, falzu hlásícím se k roku 1212 a pravé listině z roku 1214. V hodnosti místkomorníka ho však nejpozději roku 1218 vystřídal jistý Sulislav. Od roku 1219 začal nahrazovat svého starého otce na předních místech v královské družině. Tak už v roce 1221 a 1222 svědčil na královské listině zcela samostatně bez přítomnosti otce. Roku 1224 ho král jmenoval dokonce nejvyšším komorníkem. Tuto funkci od roku 1197 zastával Bohuslavův otec Slavek, jenž se jako nejvyšší komorník ale připomínal i nadále. O dva roky později se Bohuslav ve svědečných řadách naposledy objevil po boku svého otce, který vzápětí zemřel.
  Ještě čtyři roky po otcově smrti Bohuslav nepůsobil v žádných dvorských funkcích. Na královských listinách se v tomto období vždy zdůrazňuje pouze jeho původ po Slavkovi. Po otci Bohuslav zároveň převzal místo hlavy rodu. Roku 1231 potvrdil odprodání jedné vsi oseckým klášterem. Tehdy prameny také poprvé zmiňují dva Bohuslavovy syny Boreše II. a Slávka III., budoucího oseckého opata. V roce 1232 Bohuslav na dvoře novopečeného českého krále Václava I. opět nastoupil na post nejvyššího komorníka. I přesto se však obvykle uváděl pouze jako „syn Slavkův“, a to jedinkrát v roce 1232, 1233, 1234, 1235 a dvakrát roku 1236. Teprve v roce 1237 je zmíněn jako nejvyšší komorník. Roku 1238 se zúčastnil slavnostního rodového shromáždění v oseckém klášteře, jehož zlatým hřebem bylo to, že osecký klášter tenkrát navštívil i král Václav I. Kromě Bohuslava na něm z hrabišického rozrodu byli přítomni oba Bohuslavovi synové, synovec Mladata, levoboček Bohuslavova strýce Odolen Hrabišic a Bohuslavův švagr Jan.
  V roce 1239 král Václav potvrdil další Bohuslavovu donaci oseckého kláštera. Tentokrát Bohuslav osecké cisterciáky obdaroval šemnickým újezdem, což dokazuje, že už zřejmě myslel na věci poslední. V roce 1241 komorník Bohuslav naposledy figuroval v písemných pramenech, když osvědčil listinu krále Václava vydanou v Sadské ve prospěch klášteru Marienthal. Brzy poté ve věku 60 let skonal. Byl pohřben patrně v bazilice Nanebevzetí Panny Marie a svatého Cyrila a Metoděje, tedy v konventním chrámu velehradského kláštera, ke kterému měl velmi blízký vztah. V bazilice se zřejmě dokonce dochoval jeho náhrobek. Bohuslav se pravděpodobně podílel na vybudování kostela svatého Jakuba Většího v Ostrově, kostela svatého Vavřince v Kostomlatech, kostela svatého Jiljí v Bečově a kostela svatého Jiří v Duchcově.
  
title: Bohuslav I. Hrabišic
wikitext: {{Infobox - osoba 2
    | celé jméno = 
    | posmrtné jméno = 
    | pseudonym = 
    | zeměpisná šířka = 
    | zeměpisná délka = 
    | dynastie = [[Hrabišici]]
  }}'''Bohuslav I. Hrabišic''' (před rokem [[1185]] – [[1241]]) byl přední [[Česká šlechta|český šlechtic]] z rodu [[Hrabišici|Hrabišiců]].
  
  == Život ==
  Narodil se jako syn [[Slavek I. Hrabišic|Slavka I. Hrabišice]]. Měl bratra [[Hrabiše V. Hrabišic|Hrabiše V.]] V pramenech se poprvé objevil po boku svého otce na listině datované mezi roky 1202 a 1207. V roce 1205 se na královském dvoře připomíná ve funkci místokomorníka. Když jeho otec v roce 1207 zakládal rodový [[osecký klášter]], Bohuslav ho obdaroval mlýnem u [[Hostomice (okres Teplice)|Hostomic]], obilným desátkem z [[Černochov]]a, patronátním právem kostela v [[Ostrov (okres Karlovy Vary)|Ostrově]] a vsí [[Dubina (Šemnice)|Dubinou]]. Spolu s otcem následně svědčil na pravé listině z roku 1209, na falzu údajně vydaném téhož roku, poté v roce 1211 a 1212 na pravých listinách jako místokomorník, na falzu hlásícím se před rok 1213, falzu hlásícím se k roku 1212 a pravé listině z roku 1214. V hodnosti místkomorníka ho však nejpozději roku 1218 vystřídal jistý [[Sulislav]]. Od roku 1219 začal nahrazovat svého starého otce na předních místech v královské družině. Tak už v roce 1221 a 1222 svědčil na královské listině zcela samostatně bez přítomnosti otce. Roku 1224 ho král jmenoval dokonce [[Nejvyšší zemský komorník|nejvyšším komorníkem]]. Tuto funkci od roku 1197 zastával Bohuslavův otec Slavek, jenž se jako nejvyšší komorník ale připomínal i nadále. O dva roky později se Bohuslav ve svědečných řadách naposledy objevil po boku svého otce, který vzápětí zemřel.<ref>{{Citace monografie
   | příjmení = Velímský
   | jméno = Tomáš
   | odkaz na autora = Tomáš Velímský
   | titul = Hrabišici. Páni z Rýzmburka
   | vydavatel = Lidové noviny
   | místo = Praha
   | rok vydání = 2002
   | počet stran = 390
   | strany = 41, 50, 289
   | isbn = 80-7106-498-X
   | poznámka = [dále jen Hrabišici]
  }}</ref>
  
  Ještě čtyři roky po otcově smrti Bohuslav nepůsobil v žádných dvorských funkcích. Na královských listinách se v tomto období vždy zdůrazňuje pouze jeho původ po Slavkovi. Po otci Bohuslav zároveň převzal místo hlavy rodu. Roku 1231 potvrdil odprodání jedné vsi oseckým klášterem. Tehdy prameny také poprvé zmiňují dva Bohuslavovy syny [[Boreš z Rýzmburka|Boreše II.]] a [[Slávek III. Hrabišic|Slávka III.]], budoucího oseckého opata. V roce 1232 Bohuslav na dvoře novopečeného českého krále [[Václav I.|Václava I.]] opět nastoupil na post nejvyššího komorníka. I přesto se však obvykle uváděl pouze jako „syn Slavkův“, a to jedinkrát v roce 1232, 1233, 1234, 1235 a dvakrát roku 1236. Teprve v roce 1237 je zmíněn jako nejvyšší komorník. Roku 1238 se zúčastnil slavnostního rodového shromáždění v oseckém klášteře, jehož zlatým hřebem bylo to, že osecký klášter tenkrát navštívil i král Václav I. Kromě Bohuslava na něm z hrabišického rozrodu byli přítomni oba Bohuslavovi synové, synovec Mladata, levoboček Bohuslavova strýce [[Odolen Hrabišic]] a Bohuslavův švagr Jan.<ref>Hrabišici, s. 51–53, 289–290.</ref>
  
  V roce 1239 král Václav potvrdil další Bohuslavovu donaci oseckého kláštera. Tentokrát Bohuslav osecké cisterciáky obdaroval [[Šemnice|šemnickým]] [[újezd]]em, což dokazuje, že už zřejmě myslel na věci poslední. V roce 1241 komorník Bohuslav naposledy figuroval v písemných pramenech, když osvědčil listinu krále Václava vydanou v [[Sadská|Sadské]] ve prospěch [[Klášter Marienthal|klášteru Marienthal]]. Brzy poté ve věku 60 let skonal. Byl pohřben patrně v [[Bazilika Nanebevzetí Panny Marie a svatého Cyrila a Metoděje|bazilice Nanebevzetí Panny Marie a svatého Cyrila a Metoděje]], tedy v konventním chrámu [[Velehradský klášter|velehradského kláštera]], ke kterému měl velmi blízký vztah. V bazilice se zřejmě dokonce dochoval jeho náhrobek. Bohuslav se pravděpodobně podílel na vybudování [[Ostrov (okres Karlovy Vary)#Kostel svatého Jakuba většího|kostela svatého Jakuba Většího]] v Ostrově, [[Kostel svatého Vavřince (Kostomlaty pod Milešovkou)|kostela svatého Vavřince]] v [[Kostomlaty pod Milešovkou|Kostomlatech]], [[Kostel svatého Jiljí (Bečov)|kostela svatého Jiljí]] v [[Bečov]]ě a [[Kostel svatého Jiří (Duchcov)|kostela svatého Jiří]] v [[Duchcov]]ě.<ref>Hrabišici, s. 53–60.</ref>
  
  == Odkazy ==
  
  === Reference ===
  <references />
  
  === Literatura ===
  * {{Citace monografie | příjmení = Novotný | jméno = Václav | odkaz na autora = Václav Novotný (historik) | titul = České dějiny I./III. Čechy královské za Přemysla I. a Václava I | vydavatel = Jan Laichter | místo = Praha | rok = 1928 | počet stran = 1085 | isbn =}}
  * {{Citace monografie | příjmení = Sedláček | jméno = August | odkaz na autora = August Sedláček | titul = Hrady, zámky a tvrze království Českého | url = http://kramerius5.nkp.cz/view/uuid:559835c0-3002-11de-9894-000d606f5dc6?page=uuid:d70a6190-7b63-11e7-89ee-5ef3fc9ae867 | svazek = XIV. Litoměřicko a Žatecko | vydavatel = Šolc a Šimáček | místo = Praha | rok = 1923}}
  * {{Citace monografie | příjmení = Vaníček | jméno = Vratislav | odkaz na autora = Vratislav Vaníček | titul = Velké dějiny zemí Koruny české II. 1197–1250 | svazek = | vydavatel = Paseka | místo = Praha | rok = 2000 | počet stran = 582 | isbn = 80-7185-273-2}}
  * {{Citace monografie
   | příjmení = Velímský
   | jméno = Tomáš
   | titul = Hrabišici. Páni z Rýzmburka
   | vydavatel = Lidové noviny
   | místo = Praha
   | rok vydání = 2002
   | počet stran = 390
   | isbn = 80-7106-498-X
  }}
  * {{Citace monografie | příjmení = Žemlička | jméno = Josef | odkaz na autora = Josef Žemlička | titul = Počátky Čech královských 1198–1253 | vydavatel = Nakladatelství Lidové noviny | místo = Praha | rok = 2002 | počet stran = 964 | isbn = 80-7106-140-9}}
  
  {{Portály|Česko|Lidé|Středověk}}
  
  [[Kategorie:Hrabišici]]
  [[Kategorie:Čeští šlechtici]]
  [[Kategorie:Narození ve 12. století]]
  [[Kategorie:Úmrtí v roce 1241]]
  [[Kategorie:Muži]]
infoboxes: [{"title": "Bohuslav I. z Hrabi\u0161ic", "data": {"Narozen\u00ed": "Desetilet\u00ed od 1180", "\u00damrt\u00ed": "1241", "Dynastie": "Hrabi\u0161ici", "D\u011bti": "Bore\u0161 II. z R\u00fdzmburka a Sl\u00e1vek III. Hrabi\u0161ic", "Otec": "Slavek I. Hrabi\u0161ic", "P\u0159\u00edbuzn\u00ed": "Hrabi\u0161e V. Hrabi\u0161ic (bratr)"}}]