text: # Azetidin
  Azetidin je heterocyklická sloučenina skládající se z nasyceného čtyřčlenného cyklu tvořeného třemi atomy uhlíku a jedním atomem dusíku.
  Za pokojové teploty to je kapalina se silným amoniakovým zápachem. Azetidin je silnější zásada než většina sekundárních aminů. Deriváty azetidinu se v přírodě nevyskytují často a jsou méně prozkoumány než podobné látky jako například pyrrolidin a β-laktamy.
  
  ## Výskyt
  Azetidin a jeho deriváty jsou v přírodě poměrně vzácným strukturním motivem. Jsou to hlavní součásti molekul kyseliny muginové a penaresidinů. Pravděpodobně nejrozšířenějším derivátem azetidinu je azetidin-2-karboxylová kyselina, neproteinogenní homolog prolinu.
  
title: Azetidin
wikitext: {{Infobox - chemická sloučenina
    | název = Azetidin
    | obrázek = Azetidine structure.svg
    | velikost obrázku = 150px
    | popisek = Strukturní vzorec
    | obrázek2 = Azetidine3d.png
    | velikost obrázku2 = 150px
    | popisek2 = Model molekuly
    | systematický název = Azetidin
    | anglický název = Azetidin
    | německý název = Azetidin
    | sumární vzorec = C<sub>3</sub>H<sub>7</sub>N
    | vzhled = čirá až nahnědlá kapalina
    | číslo CAS = 503-29-7
    | PubChem = 
    | ChEBI = 30968
    | SMILES = N1CCC1
    | InChI = 1S/C3H7N/c1-2-4-3-1/h4H,1-3H2
    | molární hmotnost = 57,09&nbsp;g/mol
    | symboly nebezpečí GHS = {{GHS02}}{{GHS05}}<ref name=pubchem_cid_10422>{{Citace elektronického periodika | titul = Azetidine | periodikum = pubchem.ncbi.nlm.nih.gov | vydavatel = PubChem | url = https://pubchem.ncbi.nlm.nih.gov/compound/10422 | jazyk = en | datum přístupu = 2021-05-24 }}</ref><br>{{Nebezpečí}}<ref name=pubchem_cid_10422 />
  }}
  '''Azetidin''' je [[heterocyklické sloučeniny|heterocyklická sloučenina]] skládající se z&nbsp;nasyceného čtyřčlenného cyklu tvořeného třemi atomy uhlíku a jedním atomem dusíku.
  Za pokojové teploty to je kapalina se silným amoniakovým zápachem. Azetidin je silnější zásada než většina [[Aminy|sekundárních aminů]]. Deriváty azetidinu se v&nbsp;přírodě nevyskytují často a jsou méně prozkoumány než podobné látky jako například [[pyrrolidin]] a [[beta-laktam|β-laktamy]].
  
  == Výskyt ==
  Azetidin a jeho deriváty jsou v&nbsp;přírodě poměrně vzácným strukturním motivem. Jsou to hlavní součásti molekul kyseliny muginové a penaresidinů. Pravděpodobně nejrozšířenějším derivátem azetidinu je azetidin-2-karboxylová kyselina, neproteinogenní homolog [[prolin]]u.<ref>{{Citace periodika
  | příjmení = Kovács
  | jméno = Ervin
  | příjmení2 = Faigl
  | jméno2 = Ferenc
  | příjmení3 = Mucsi
  | jméno3 = Zoltán
  | titul = Regio- and Diastereoselective Synthesis of 2-Arylazetidines: Quantum Chemical Explanation of Baldwin’s Rules for the Ring-Formation Reactions of Oxiranes
  | periodikum = The Journal of Organic Chemistry
  | datum vydání = 2020-09-04
  | ročník = 85
  | číslo = 17
  | strany = 11226–11239
  | issn = 0022-3263
  | doi = 10.1021/acs.joc.0c01310
  | jazyk = en
  | url = https://pubs.acs.org/doi/10.1021/acs.joc.0c01310
  | datum přístupu = 2023-10-14
  }}</ref>
  
  == Odkazy ==
  
  === Reference ===
  {{Překlad|jazyk=en|článek=Azetidine|revize=799733259}}
  
  <references />
  === Související články ===
  * [[Azet]], nenasycený analog
  
  === Externí odkazy ===
  * {{Commonscat}}
  
  {{Autoritní data}}
  
  {{Portály|Chemie}}
  
  [[Kategorie:Dusíkaté heterocyklické sloučeniny]]
infoboxes: [{"title": "Obecn\u00e9", "data": {"Systematick\u00fd n\u00e1zev": "Azetidin", "Anglick\u00fd n\u00e1zev": "Azetidin", "N\u011bmeck\u00fd n\u00e1zev": "Azetidin", "Sum\u00e1rn\u00ed vzorec": "C3H7N", "Vzhled": "\u010dir\u00e1 a\u017e nahn\u011bdl\u00e1 kapalina"}}, {"title": "Identifikace", "data": {"Registra\u010dn\u00ed \u010d\u00edslo CAS": "503-29-7", "ChEBI": "30968", "SMILES": "N1CCC1", "InChI": "InChI=1S/C3H7N/c1-2-4-3-1/h4H,1-3H2"}}, {"title": "Vlastnosti", "data": {"Mol\u00e1rn\u00ed hmotnost": "57,09 g/mol"}}, {"title": "Bezpe\u010dnost", "data": {"Bezpe\u010dnost": ["\u00b7 GHS02 \u00b7 GHS05 \u00b7 Nebezpe\u010d\u00ed", "Nen\u00ed-li uvedeno jinak, jsou pou\u017eity \u00b7 jednotky SI a STP (25 \u00b0C, 100 kPa).N\u011bkter\u00e1 data mohou poch\u00e1zet z datov\u00e9 polo\u017eky."]}}]