text: # Tichá noc
  Tichá noc (německy Stille Nacht) je jedna z nejznámějších vánočních písní. Poprvé ji uvedli učitel a varhaník Franz Xaver Gruber a tamní kaplan a básník Joseph Mohr (1792–1848) v kostele sv. Mikuláše v rakouském městě Oberndorf u Salcburku na Štědrý večer v roce 1818.
  Text k písni, oslavující krásu vánoční noci, napsal kaplan Mohr již v roce 1816 ve farnosti Mariapfarr. Před Vánoci 1818 zkomponoval Gruber k jeho básni melodii. Její první téma převzal ze začátku Divertimenta Es dur pro dechové nástroje, Köchelův seznam č. 252, které v roce 1776 složil Wolfgang Amadeus Mozart.  Přestože byla poprvé kvůli potížím s varhanami předvedena jen v doprovodu kytary, píseň se brzy stala velmi populární. Dnes je přeložena do 300 jazyků a nářečí včetně češtiny, jako píseň je zpívána po celém světě. Stille-Nacht-Kapelle (Kaple Tiché noci) v Oberndorfu je dodnes turistickou atrakcí. V jednotném kancionálu je vedena pod číslem 224. 
  
  ## Šíření písně Tichá noc
  Poté, co poprvé zazněla v kostele sv. Mikuláše v Oberndorfu, nastalo kolem této melodie ticho. Je možné, že ji sám Gruber příležitostně hrál, nebo že ji hrál autor textu Joseph Mohr na nových místech svého působení, když v roce 1819 opustil Oberndorf, avšak v tomto období píseň nikoho nezaujala natolik, aby se stala slavnou.
  Když v roce 1821 opravoval varhany kostela v Oberndorfu Carl Mauracher, známý varhaník z Fügen v Zillerthalu, objevil při práci na varhanách noty této písně. Zaujalo ho to natolik, že si je odnesl domů a dal je místnímu varhaníkovi, kterému se píseň tak zalíbila, že ji nadšeně šířil dál. V kraji působilo několik rodin, které se věnovaly pěvecké činnosti. Byla mezi nimi i rodina Rainerova a Strasserova, která měla dílnu na výrobu rukavic. Při prodeji rukavic po Rakousku, Německu i jinde zpívala tyrolské lidové písně a do svého repertoáru zařadila i Tichou noc. První „mediální“ informace o této písni se nachází v Lipském deníku Leipziger Tagesblatt, který píše o vystoupení sourozenců Strasserových a krásné tyrolské písni Stille Nacht. O rok později píší tytéž noviny: „Kéž by sourozenci Strasserovi byli v co nejlepší kondici, aby se jim v této předvánoční době znovu povedlo zazpívat překrásnou píseň Tichá noc.“ Píseň se začala lavinovitě šířit. Již v roce 1838 se nachází v oficiálním lipském zpěvníku a v roce 1843 se dokonce stává součástí německého hudebního fondu. Zároveň překročila hranice náboženských konfesí, takže ji přijímají i protestanti. Důvodem je, že autor textu Joseph Mohr, pro kterého by jako pro katolického kněze byl typický mariánský kult, pojal text kristologicky, totiž že hlavní postavou písně je Kristus a jeho vykupitelské poslání. Tak se stalo, že se píseň stala součástí jak katolického, tak i protestantského prostředí a nadále byla chápána interkonfesionálně.
  Dalším důležitým momentem pro šíření písně byl rok 1839, kdy ji pěvecká rodina Rainerových začala zpívat při svém čtyřletém turné po USA. Nejprve se tak stalo v New Yorku v Trinity Church na Wall Street na Manhattanu. O několik let později se už její záznam nacházel v mnoha zpěvnících různých amerických církví. V roce 1840 to bylo u baptistů, v roce 1849 u metodistů a následovaly další. Velký počet misionářů mnoha církví začal píseň šířit do celého světa. Díky pěveckým sborům z okolí Salcburku se začala šířit také po Evropě. Do poloviny 19. století se zřejmě dostala i do Čech a na Moravu. Byla považována za typickou tyrolskou lidovou píseň, jména autora hudby Franze Xavera Grubera a textu Josepha Mohra se začala uvádět až o mnoho let později, takže se autoři za svého života přílišné slávy nedočkali.
  V roce 1854 se o autorství této písně začala zajímat královská pruská dvorní kapela v Berlíně a napsala sborovému inspekčnímu benediktinského kláštera sv. Petra v Salcburku P. Ambrožovi Prennsteinerovi dopis s žádostí o objasnění autorství Tiché noci. Existovala totiž domněnka, že autorem je Johann Michael Haydn, bratr Josepha Haydna. V tomto období byl však členem salcburského pěveckého sboru Felix Gruber, syn Františka Xavera Grubera, který o dopise řekl svému otci. F. X. Gruber proto napsal dopis, který vznik písně objasňuje. Píše v něm: „Bylo to 24. prosince roku 1818, když výpomocný duchovní Joseph Mohr v nově založené farnosti sv. Mikuláše v Oberndorfu předal tamnímu zástupci varhaníka Franzi Xaveru Gruberovi, který byl toho času také učitelem v Arnsdorfu, báseň s prosbou o napsání příhodné melodie pro dva hlasy, sbor a kytaru. Posledně jmenovaný předal ještě téhož večera hudebně nadanému duchovnímu dle jeho přání kompozici, která téže svaté noci za všeobecného aplausu byla zazpívána...“ V jiných Gruberových textech je zapsáno, že sbor zpíval té noci refrén, Gruber bas a Mohr tenor za doprovodu své kytary. Vzhledem k tomu, že F. X. Gruber o sobě píše ve třetí osobě, je to svědectví o jeho skromnosti a věrohodnosti. Vzhledem k tomu, že v té době byl již Joseph Mohr šest let po smrti, byl by si mohl Gruber přivlastnit celé autorství, což však neudělal, naopak z dopisu vyznívá úcta k Mohrovi. Píseň byla napsána z nezištných důvodů jako odpověď na duše lidí usoužené neustálými napoleonskými válkami a zračí se v ní společná láska Grubera i Mohra k hudbě a umění.
  Kostel svatého Mikuláše v Oberndorfu poškodila povodeň na řece Salzach roku 1899 a následně byl zbourán. Dnes na jeho místě stojí kaple nazvaná Kaple Tiché noci (německy Stille-Nacht-Kapelle).
  
  ## České překlady
  Do češtiny byla Tichá noc přeložena vícekrát. Patrně nejznámější překlad „Tichá noc, svatá noc! / Jala lid v blahý klid…“ stejně jako méně známý „Tichá noc, svatá noc / v kteréž se nám dnes všem / narodil Spasitel náš…“ pocházejí od neznámých autorů. Dalšími překladateli byli například Václav Renč (1911–1973, „Tichá noc, přesvatá noc. / V spánku svém dýchá zem, / půlnoc odbila, město šlo spát…“), Čeněk Dušek (1843–1918, „Tichá noc, svatá noc. / Aj, Bůh sám přišel k nám…“), Rostislav Nechuta (1916–1993, „Tichá noc, svatá noc. / Však světa cizota / kolkolem leží u Betléma…“, z roku 1970) či Pavel Hájek (* 1925, „Tichá noc, svatá noc, / vánoční píseň zní…“). Verzi začínající „Tichá noc, svatá noc. / Všechno spí u jeslí“ nazpívala v roce 1969 Eva Pilarová.
  
  ## Zajímavosti
  Příběh vzniku této písně přiblížil film Tichá myš z roku 1990, natáčený např. v Českém Krumlově, v Kostele sv. Jana Křtitele v Manětíně, Salcburku a Vyšším Brodě..
  Na Štědrý den o Vánocích roku 1914 se udál tzv. „vánoční zázrak“, kdy na několika místech fronty došlo ke krátkému příměří a vojáci znepřátelených stran zpívali Tichou noc společně, každý ve svém jazyce.
  
title: Tichá noc
wikitext: [[Soubor:Stille nacht.jpg|náhled|vpravo|Originální Gruberův notový záznam písně Tichá noc]]
  [[Soubor:Stnikola.jpg|náhled|vpravo|Kostel sv. Mikuláše v&nbsp;Obernsdorfu, zbořen po povodni v&nbsp;roce 1899]]
  '''''Tichá noc''''' ({{Vjazyce2|de|''Stille Nacht''}}) je jedna z nejznámějších [[Vánoce|vánočních]] písní. Poprvé ji uvedli učitel a [[varhany|varhaník]] [[Franz Xaver Gruber]] a tamní [[kaplan]] a básník [[Joseph Mohr]] ([[1792]]–[[1848]]) v [[kostel]]e [[Svatý Mikuláš|sv. Mikuláš]]e v [[Rakousko|rakouském]] městě [[Oberndorf]] u [[Salcburk|Salcburku]] na [[Štědrý večer]] v roce [[1818]].
  Text k písni, oslavující krásu vánoční noci, napsal kaplan Mohr již v roce [[1816]] ve farnosti [[Mariapfarr]]. Před Vánoci 1818 zkomponoval Gruber k jeho básni melodii. Její první téma převzal ze začátku [[Divertimento|Divertimenta]] Es dur pro [[Dechový nástroj|dechové nástroje]], [[Köchelův seznam]] č. 252, které v roce 1776 složil [[Wolfgang Amadeus Mozart]].<ref>{{Citace monografie
   | příjmení1 = Hildesheimer
   | jméno1 = Wolfgang
   | titul = Mozart
   | vydavatel = Arbor vitae
   | místo = Praha
   | rok = 2006
   | počet_stran = 267
   | strany = 135
   | isbn = 80-86300--73-0
  }}</ref>  Přestože byla poprvé kvůli potížím s varhanami předvedena jen v doprovodu [[kytara|kytary]], píseň se brzy stala velmi populární. Dnes je [[překlad|přeložena]] do 300 jazyků a nářečí včetně [[čeština|češtiny]], jako píseň je zpívána po celém světě. ''Stille-Nacht-Kapelle'' (Kaple Tiché noci) v Oberndorfu je dodnes turistickou atrakcí. V [[Jednotný kancionál|jednotném kancionálu]] je vedena pod číslem 224. 
  
  == Šíření písně Tichá noc ==
  Poté, co poprvé zazněla v kostele sv. Mikuláše v Oberndorfu, nastalo kolem této melodie ticho. Je možné, že ji sám Gruber příležitostně hrál, nebo že ji hrál autor textu [[Joseph Mohr]] na nových místech svého působení, když v roce 1819 opustil Oberndorf, avšak v tomto období píseň nikoho nezaujala natolik, aby se stala slavnou.<ref name="Žaloudek">{{Citace monografie
   | příjmení = Žaloudek
   | jméno = Peter
   | odkaz na autora = 
   | titul = Tichá noc – O pozoruhodných okolnostech vzniku nejznámější koledy
   | url = 
   | vydavatel = Gloria Rosice
   | místo = Rosice
   | rok = 2008
   | vydání = 
   | počet stran = 16
   | kapitola = 
   | strany = 10–14
   | isbn = 978-80-86760-44-5
   | jazyk = 
  }}</ref>
  
  Když v roce 1821 opravoval varhany kostela v Oberndorfu [[Carl Mauracher]], známý varhaník z Fügen v Zillerthalu, objevil při práci na varhanách noty této písně. Zaujalo ho to natolik, že si je odnesl domů a dal je místnímu varhaníkovi, kterému se píseň tak zalíbila, že ji nadšeně šířil dál. V kraji působilo několik rodin, které se věnovaly pěvecké činnosti. Byla mezi nimi i rodina Rainerova a Strasserova, která měla dílnu na výrobu rukavic. Při prodeji rukavic po Rakousku, Německu i jinde zpívala tyrolské lidové písně a do svého repertoáru zařadila i ''Tichou noc''. První „mediální“ informace o této písni se nachází v Lipském deníku ''Leipziger Tagesblatt'', který píše o vystoupení sourozenců Strasserových a krásné tyrolské písni ''Stille Nacht''. O rok později píší tytéž noviny: „Kéž by sourozenci Strasserovi byli v co nejlepší kondici, aby se jim v této předvánoční době znovu povedlo zazpívat překrásnou píseň Tichá noc.“<ref>{{Citace monografie
   | příjmení = Gehmacher
   | jméno = Max
   | odkaz na autora = 
   | titul = „Stille Nacht, heilige Nacht“ – Das Weihnachtslied – wie es entstand und wie es wirklich ist
   | url = 
   | vydavatel = Pfad Verlag
   | místo = Salcburk
   | rok = 1968
   | vydání = 
   | počet stran = 
   | kapitola = 
   | strany = 103
   | isbn = 
   | jazyk = němčina
  }}</ref> Píseň se začala lavinovitě šířit. Již v roce [[1838]] se nachází v oficiálním [[Lipsko|lipském]] zpěvníku a v roce [[1843]] se dokonce stává součástí německého hudebního fondu. Zároveň překročila hranice náboženských [[Denominace|konfesí]], takže ji přijímají i [[Protestantismus|protestanti]]. Důvodem je, že autor textu Joseph Mohr, pro kterého by jako pro katolického kněze byl typický [[Mariologie|mariánský kult]], pojal text [[Christologie|kristologicky]], totiž že hlavní postavou písně je Kristus a jeho vykupitelské poslání. Tak se stalo, že se píseň stala součástí jak katolického, tak i protestantského prostředí a nadále byla chápána interkonfesionálně.<ref name="Žaloudek" />
  
  Dalším důležitým momentem pro šíření písně byl rok [[1839]], kdy ji pěvecká rodina Rainerových začala zpívat při svém čtyřletém turné po [[Spojené státy americké|USA]]. Nejprve se tak stalo v [[New York]]u v [[Trinity Church (New York)|Trinity Church]] na [[Wall Street]] na [[Lower Manhattan|Manhattanu]]. O několik let později se už její záznam nacházel v mnoha zpěvnících různých amerických církví. V roce [[1840]] to bylo u [[Baptismus|baptistů]], v roce [[1849]] u [[Metodismus|metodistů]] a následovaly další. Velký počet misionářů mnoha církví začal píseň šířit do celého světa. Díky pěveckým sborům z okolí Salcburku se začala šířit také po Evropě. Do poloviny 19. století se zřejmě dostala i do Čech a na Moravu. Byla považována za typickou [[tyrolsko]]u lidovou píseň, jména autora hudby Franze Xavera Grubera a textu Josepha Mohra se začala uvádět až o mnoho let později, takže se autoři za svého života přílišné slávy nedočkali.
  
  V roce [[1854]] se o autorství této písně začala zajímat královská pruská dvorní kapela v Berlíně a napsala sborovému inspekčnímu benediktinského kláštera sv. Petra v Salcburku P. Ambrožovi Prennsteinerovi dopis s žádostí o objasnění autorství ''Tiché noci''. Existovala totiž domněnka, že autorem je [[Michael Haydn|Johann Michael Haydn]], bratr [[Joseph Haydn|Josepha Haydna]]. V tomto období byl však členem salcburského pěveckého sboru Felix Gruber, syn Františka Xavera Grubera, který o dopise řekl svému otci. F. X. Gruber proto napsal dopis, který vznik písně objasňuje.<ref name="Žaloudek" /> Píše v něm: ''„Bylo to 24. prosince roku 1818, když výpomocný duchovní Joseph Mohr v nově založené farnosti sv. Mikuláše v Oberndorfu předal tamnímu zástupci varhaníka Franzi Xaveru Gruberovi, který byl toho času také učitelem v Arnsdorfu, báseň s prosbou o napsání příhodné melodie pro dva hlasy, sbor a kytaru. Posledně jmenovaný předal ještě téhož večera hudebně nadanému duchovnímu dle jeho přání kompozici, která téže svaté noci za všeobecného aplausu byla zazpívána...“''<ref>Hallein, 30. prosince 1854</ref> V jiných Gruberových textech je zapsáno, že sbor zpíval té noci refrén, Gruber bas a Mohr tenor za doprovodu své kytary. Vzhledem k tomu, že F. X. Gruber o sobě píše ve třetí osobě, je to svědectví o jeho skromnosti a věrohodnosti. Vzhledem k tomu, že v té době byl již Joseph Mohr šest let po smrti, byl by si mohl Gruber přivlastnit celé autorství, což však neudělal, naopak z dopisu vyznívá úcta k Mohrovi. Píseň byla napsána z nezištných důvodů jako odpověď na duše lidí usoužené neustálými napoleonskými válkami a zračí se v ní společná láska Grubera i Mohra k hudbě a umění.<ref name="Žaloudek" />
  
  Kostel svatého Mikuláše v Oberndorfu poškodila povodeň na řece [[Salzach]] roku [[1899]] a následně byl zbourán. Dnes na jeho místě stojí kaple nazvaná Kaple Tiché noci ([[němčina|německy]] ''Stille-Nacht-Kapelle'').
  
  == České překlady ==
  Do češtiny byla ''Tichá noc'' přeložena vícekrát. Patrně nejznámější překlad „Tichá noc, svatá noc! / Jala lid v blahý klid…“ stejně jako méně známý „Tichá noc, svatá noc / v kteréž se nám dnes všem / narodil Spasitel náš…“ pocházejí od neznámých autorů. Dalšími překladateli byli například [[Václav Renč]] (1911–1973, „Tichá noc, přesvatá noc. / V spánku svém dýchá zem, / půlnoc odbila, město šlo spát…“), [[Čeněk Dušek]] (1843–1918, „Tichá noc, svatá noc. / Aj, Bůh sám přišel k nám…“), [[Rostislav Nechuta]] (1916–1993, „Tichá noc, svatá noc. / Však světa cizota / kolkolem leží u Betléma…“, z roku 1970) či [[Pavel Hájek]] (* 1925, „Tichá noc, svatá noc, / vánoční píseň zní…“). Verzi začínající „Tichá noc, svatá noc. / Všechno spí u jeslí“ nazpívala v roce [[1969]] [[Eva Pilarová]].<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=UF0l83Bfhak Klip k písni na Youtube]</ref>
  
  == Zajímavosti ==
  Příběh vzniku této písně přiblížil film Tichá myš z roku 1990, natáčený např. v [[Český Krumlov|Českém Krumlově]], v [[Kostel svatého Jana Křtitele (Manětín)|Kostele sv. Jana Křtitele v Manětíně]], [[Salcburk|Salcburku]] a [[Vyšší Brod|Vyšším Brodě.]]<ref>{{Citace monografie
  | titul = Tichá myš (1990) {{!}} ČSFD.cz
  | url = https://www.csfd.cz/film/259266-ticha-mys/prehled/
  | jazyk = cs-CZ
  }}</ref>.
  
  Na Štědrý den o Vánocích roku 1914 se udál tzv. „vánoční zázrak“, kdy na několika místech fronty došlo ke krátkému příměří a vojáci znepřátelených stran zpívali Tichou noc společně, každý ve svém jazyce.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Tichá noc na chvíli přinesla mír i do zákopů první světové války
  | periodikum = Plus
  | url = https://plus.rozhlas.cz/ticha-noc-na-chvili-prinesla-mir-i-do-zakopu-prvni-svetove-valky-7711074
  | datum vydání = 2018-12-23
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-12-09
  }}</ref><ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Zpívá ji celý svět a svou melodií dojímá k slzám. Tichá noc už 200 let umocňuje kouzlo Vánoc
  | periodikum = ct24.ceskatelevize.cz
  | url = https://ct24.ceskatelevize.cz/clanek/kultura/zpiva-ji-cely-svet-a-svou-melodii-dojima-k-slzam-ticha-noc-uz-200-let-umocnuje-kouzlo-vanoc-71060
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-12-09
  }}</ref><ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Vánoční zázrak na západní frontě WWI
  | periodikum = militaryrange.com
  | url = https://militaryrange.com/zpravodaj/vanocni-zazrak-na-zapadni-fronte-wwi
  | datum vydání = 2024-11-26
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-12-09
  }}</ref>
  
  == Poslech ==
  {{Poslech
   | soubor = Silent Night (Kevin MacLeod) (ISRC USUAN1100075).oga
   | titulek = Tichá noc
   | popis = klavír
   | soubor2 = Hairy Larry Silent Night The Gift.ogg
   | titulek2 = Tichá noc
   | popis2 = kytara
  }}
  
  == Odkazy ==
  
  === Reference ===
  {{překlad|sk|Tichá noc|1025645}}<references />
  
  === Externí odkazy ===
  * {{Commonscat}}
  * {{Wikizdroje|dílo=Tichá noc}}
  * {{Wikizdroje2|jazyk=de|dílo=Stille Nacht! Heilige Nacht!}}
  * [https://web.archive.org/web/20081003232219/http://dejvice.evangnet.cz/sut0200.html Ukázky osmi dalších různých verzí překladu]
  * [https://web.archive.org/web/20081227162015/http://www.vira.cz/knihovna/index3.php?sel_kap=1069&sel_kniha=201 Noty s českým a německým textem]
  * [https://www.horydoly.cz/turiste/ticha-noc-svata-noc.html Okolnosti vzniku písně Tichá noc]
  * [http://silentnight.web.za/ Internetová stránka zaměřená na sbírání překladů Tiché noci] {{En}}
  * [http://www.stillenacht.at/ Stille Nacht Gesellschaft – Společnost pro Tichou noc] {{En}} {{De}}
  
  {{Autoritní data}}
  {{Portály|Hudba|Křesťanství}}
  
  [[Kategorie:Jednotný kancionál]]
  [[Kategorie:Německé písně]]
  [[Kategorie:Vánoční koledy]]
  [[Kategorie:Umělecká díla z roku 1818]]
infoboxes: []