text: # Karol Štúr (básník)
  Karol Štúr (25. března 1811, Trenčín – 13. ledna 1851, Modra) byl slovenský básník, kněz a učitel. Užíval také pseudonymy Drahotín spod Rokoše a Drahotín Štúr.
  
  ## Životopis
  Narodil se jako nejstarší syn učitele, přičemž měl ještě tři mladší bratry a sestru. Vyrůstal v Uhrovci, vzdělání získával na gymnáziu v Győru, v Šoproni a na bratislavském evangelickém lyceu, které ukončil v roce 1833. Zde i v roce 1829 založil Společnost česko-slovanskou (spolu s Samem Chaloupkou, Danielem Lichardem a dalšími) a ve školním roce 1832–1833 byl jejím místopředsedou a knihovníkem. Ve vzdělávání pokračoval studiem teologie a pracoval jako vychovatel v obci Záriečie. V letech 1835–1836 studoval v Berlíně, pak byl jistý čas u rodičů v Uhrovci a od roku 1838 působil jako kaplan ve Vrbovém.
  V roce 1839 se stal profesorem a rektorem na evangelickém gymnáziu v Modre, kde v roce 1843 přijal i několik studentů, kteří odešli z bratislavského lycea na protest proti zbavení jeho bratra Ľudovíta profesury. Od roku 1846 byl slovenským farářem v Modre a své profesorské místo svěřil Jánu Kalinčiakovi. Ačkoliv se přímo neúčastnil revolučního hnutí v letech 1848–1849, často byl perzekvován, a to i pro činnost bratra Ľudovíta. Společně s ním byli v boji proti maďarizaci podporováni hrabětem Zayem. Karol Štúr zemřel ve věku 39 let, zůstala po něm vdova a sedm dětí, o které se staral dále jeho bratr Ľudovít.
  
  ## Tvorba
  Básně začal skládat jako student, přičemž vycházel ze své záliby v antických vzorech. Své básně psal česky. Mezi jeho díla patří i časoměrný žalozpěv k úmrtí profesora Samuela Zsigmondyho, žalozpěv ke smrti Karla Hynka Máchy, ale také několik prozaických útvarů s lidově-výchovným zaměřením. Svá díla publikoval v almanachu Plody a v několika časopisech. Světabolné nálady překonával ve svých dílech povzbuzováním k činorodé práci, ale také stále jasnějšími slovanskými perspektivami. Kromě vlastní tvorby se také věnoval překladům z řečtiny, kde překládal zejména Platóna a Aristofana.
  
  ## Dílo
  - 1836 – Starobylí Řekové (vyšlo v almanachu Plody)
  - 1836 – Rozchod Hektora s Andromache (vyšlo v almanachu Plody)
  - 1836 – Mé rozkoše (vyšlo v almanachu Plody)
  - 1836 – Na odcházejícího Sokrata (vyšlo v almanachu Plody)
  - 1844 – Ozvěna Tatry, dvoudílná báseň
    - 1. část – Zpěvy (lyrická): naříká nad bídou Slováků, zaostalostí ducha, národní neuvědomělostí a maďarizačním útlakem
    - 2. část – Pověsti (epická): vychází z pověstí o slovenských hradech
  - Nad hrobem Homerovým
  - Slavěny nářek
  - Pouť mladého pěvce, žalozpěv na památku smrti Karla Hynka Máchy
  - Slzba
  - Dlhá chvíle
  
  
title: Karol Štúr (básník)
wikitext: {{různé významy|tento = slovenském básníkovi|druhý = signatáři [[Martinská deklarace|Martinské deklarace]]|stránka=Karol Štúr (právník)}}
  {{Infobox - spisovatel}}
  '''Karol Štúr''' ([[25. březen|25. března]] [[1811]], [[Trenčín]]<ref>[https://familysearch.org/pal:/MM9.3.1/TH-1-14350-11487-47?cc=1554443&wc=9P3H-ZNG:107654101,113960601,114049701,162159301 Záznam o křtu v matrice] evangelického církevního sboru v Trenčíně</ref> – [[13. leden|13. ledna]] [[1851]], [[Modra]]<ref>[https://familysearch.org/pal:/MM9.3.1/TH-1-159391-396060-20?cc=1554443&wc=9P3F-92F:107654101,111322501,111393001,125407501 Záznam o úmrtí v matrice] evangelického církevního sboru v Modre</ref>) byl [[Slovensko|slovenský]] [[básník]], [[kněz]] a [[učitel]]. Užíval také [[pseudonym]]y '''Drahotín spod Rokoše''' a '''Drahotín Štúr'''.
  
  == Životopis ==
  Narodil se jako nejstarší syn učitele, přičemž měl ještě tři mladší bratry a sestru. Vyrůstal v [[Uhrovec|Uhrovci]], vzdělání získával na [[Gymnázium|gymnáziu]] v [[Győr]]u, v [[Sopron|Šoproni]] a na [[Bratislava|bratislavském]] [[Evangelické lyceum (Bratislava)|evangelickém lyceu]], které ukončil v roce [[1833]]. Zde i v roce [[1829]] založil [[Společnost česko-slovanská|Společnost česko-slovanskou]] (spolu s [[Samo Chalupka|Samem Chaloupkou]], [[Daniel Lichard|Danielem Lichardem]] a dalšími) a ve školním roce [[1832]]–[[1833]] byl jejím místopředsedou a knihovníkem. Ve vzdělávání pokračoval studiem [[teologie]] a pracoval jako vychovatel v obci [[Záriečie]]. V letech [[1835]]–[[1836]] studoval v [[Berlín]]ě, pak byl jistý čas u rodičů v [[Uhrovec|Uhrovci]] a od roku [[1838]] působil jako [[kaplan]] ve [[Vrbové]]m.
  
  V roce [[1839]] se stal [[profesor]]em a [[rektor]]em na evangelickém gymnáziu v [[Modra|Modre]], kde v roce [[1843]] přijal i několik studentů, kteří odešli z bratislavského lycea na protest proti zbavení jeho bratra [[Ľudovít Štúr|Ľudovíta]] profesury. Od roku [[1846]] byl slovenským farářem v [[Modra|Modre]] a své profesorské místo svěřil [[Ján Kalinčiak|Jánu Kalinčiakovi]]. Ačkoliv se přímo neúčastnil [[Revoluce 1848–1849 v Rakouském císařství|revolučního hnutí]] v letech [[1848]]–[[1849]], často byl [[Perzekuce|perzekvován]], a to i pro činnost bratra Ľudovíta. Společně s ním byli v boji proti [[Maďarizace|maďarizaci]] podporováni [[hrabě]]tem Zayem. Karol Štúr zemřel ve věku 39 let, zůstala po něm vdova a sedm dětí, o které se staral dále jeho bratr Ľudovít.
  
  == Tvorba ==
  Básně začal skládat jako student, přičemž vycházel ze své záliby v [[starověk|antických]] vzorech. Své básně psal česky. Mezi jeho díla patří i [[Časoměrný verš|časoměrný]] [[elegie|žalozpěv]] k úmrtí profesora Samuela Zsigmondyho, žalozpěv ke smrti [[Karel Hynek Mácha|Karla Hynka Máchy]], ale také několik prozaických útvarů s lidově-výchovným zaměřením. Svá díla publikoval v almanachu ''Plody'' a v několika časopisech. Světabolné nálady překonával ve svých dílech povzbuzováním k činorodé práci, ale také stále jasnějšími [[Slované|slovanskými]] perspektivami. Kromě vlastní tvorby se také věnoval překladům z [[Řečtina|řečtiny]], kde překládal zejména [[Platón]]a a [[Aristofanés|Aristofana]].
  
  == Dílo ==
  * [[1836]] – ''Starobylí Řekové'' (vyšlo v almanachu Plody)
  * [[1836]] – ''Rozchod Hektora s Andromache'' (vyšlo v almanachu Plody)
  * [[1836]] – ''Mé rozkoše'' (vyšlo v almanachu Plody)
  * [[1836]] – ''Na odcházejícího Sokrata'' (vyšlo v almanachu Plody)
  * [[1844]] – ''Ozvěna Tatry'', dvoudílná báseň
  ** 1. část – ''Zpěvy'' (lyrická): naříká nad bídou [[Slováci|Slováků]], zaostalostí ducha, národní neuvědomělostí a maďarizačním útlakem
  ** 2. část – ''Pověsti'' (epická): vychází z pověstí o [[Slovensko|slovenských]] [[hrad]]ech
  * ''Nad hrobem Homerovým''
  * ''Slavěny nářek''
  * ''Pouť mladého pěvce'', žalozpěv na památku smrti [[Karel Hynek Mácha|Karla Hynka Máchy]]
  * ''Slzba''
  * ''Dlhá chvíle''
  
  == Odkazy ==
  
  === Reference ===
  {{Překlad|jazyk=sk|článek=Karol Štúr|revize=6149345}}<references />
  
  === Externí odkazy ===
  * {{NK ČR|mzk2004257518}}
  
  {{Autoritní data}}
  {{Portály|Lidé|Literatura|Slovensko}}
  
  {{DEFAULTSORT:Štúr, Karol}}
  [[Kategorie:Slovenští duchovní]]
  [[Kategorie:Slovenští spisovatelé]]
  [[Kategorie:Slovenští básníci]]
  [[Kategorie:Narození v roce 1811]]
  [[Kategorie:Narození 25. března]]
  [[Kategorie:Narození v Trenčíně]]
  [[Kategorie:Úmrtí v roce 1851]]
  [[Kategorie:Úmrtí 13. ledna]]
  [[Kategorie:Úmrtí v Modre]]
  [[Kategorie:Muži]]
infoboxes: [{"title": "Karol \u0160t\u00far", "data": {"Narozen\u00ed": "25. b\u0159ezna 1811 \u00b7 Tren\u010d\u00edn", "\u00damrt\u00ed": "13. ledna 1851 (ve v\u011bku 39 let) \u00b7 Modra", "Povol\u00e1n\u00ed": "spisovatel, u\u010ditel a b\u00e1sn\u00edk", "P\u0159\u00edbuzn\u00ed": "\u013dudov\u00edt \u0160t\u00far (bratr)"}}]