text: # Armáda České republiky
  Armáda České republiky (AČR) představuje hlavní složku ozbrojených sil České republiky, které dále tvoří Vojenská kancelář prezidenta republiky a Hradní stráž.
  V čele organizační struktury AČR stojí generální štáb, jehož náčelníkem je od 1. července 2022 Karel Řehka. Civilní řízení a demokratickou kontrolu armády zajišťuje Ministerstvo obrany České republiky. Od 1. ledna 2005 je česká armáda plně profesionalizovaná; dobrovolníci slouží v jednotkách aktivní zálohy.
  Armáda České republiky je tvořena svazky a útvary několika druhů sil, mezi které patří pozemní síly, vzdušné síly, speciální síly, Informační a kybernetické síly, teritoriální síly a další odborné a podpůrné složky, včetně duchovní služby.
  Hlavní bojovou část pozemních sil AČR tvoří dvě mechanizované brigády a výsadkový pluk, doplněné čtyřmi pluky bojové podpory a jedním plukem bojového zabezpečení. Vzdušné síly zahrnují vojenské letectvo a protivzdušnou obranu zabezpečující suverenitu a obranyschopnost vzdušného prostoru ČR v rámci NATINAMDS. Speciální síly, informační a kybernetické síly a teritoriální síly představují menší a úžeji zaměřené organizační celky na úrovni skupin.
  Hlavní úkoly Armády České republiky stanovuje zákon č. 219/1999 Sb., o ozbrojených silách České republiky, jako obranu proti vnějšímu napadení a plnění úkolů na základě mezinárodních smluvních závazků týkajících se společné obrany nebo operací na udržení míru a bezpečnosti.
  AČR se primárně připravuje na obranu území státu nebo spojenců v rámci kolektivní obrany NATO dané článkem 5 Severoatlantické smlouvy, případně Společnou bezpečnostní a obrannou politikou EU. Zahraniční nasazení AČR vychází rovněž z členství v OSN, OBSE nebo V4 (Obranná spolupráce Visegrádské skupiny).
  
  ## Historie
  Armáda České republiky navazuje svou tradicí na československé legie z období první světové války, které působily především v Rusku, Francii a Itálii a čítaly přibližně 140 000 mužů. Tyto legie se po vzniku samostatného státu v roce 1918 staly základem armády první Československé republiky (1918–1939).
  V období druhé světové války se současná Armáda ČR odkazuje především na československý zahraniční a domácí odboj, nikoli na ozbrojené složky Protektorátu Čechy a Morava.
  Po roce 1945 vznikla Československá armáda, která byla v roce 1954 reorganizována jako Československá lidová armáda (ČSLA) a plnila roli ozbrojené síly socialistického státu v rámci Varšavské smlouvy.
  Po roce 1989 došlo k postupné modernizaci a transformaci armády, která po rozdělení Československa v roce 1993 přešla do podoby současné Armády České republiky.
  
  ### 1993–současnost
  Po skončení studené války a rozpuštění Varšavské smlouvy se Česká republika zaměřila na vstup do NATO, což bylo klíčovým cílem její zahraniční politiky. Nejprve se zapojila do programu Partnerství pro mír a 12. března 1999 se spolu s Maďarskem a Polskem stala členem Aliance, která tehdy čítala 16 států. Tím se ČR stala součástí nejsilnější politicko-vojenské organizace na světě a dosáhla dosud nejvyšší úrovně své bezpečnosti.
  Členství v NATO znamenalo zapojení do kolektivní obrany, přístup ke sdílení vojenských informací a spolupráci s ostatními členskými státy. To umožnilo Česku lépe reagovat na nové bezpečnostní hrozby a účastnit se společných cvičení i misí po celém světě. Vstup do Aliance také výrazně podpořil profesionalizaci Armády České republiky, která byla dokončena v lednu 2005 zrušením povinné základní služby a přechodem na armádu složenou pouze z profesionálních vojáků. Profesionalizace umožnila lepší využití moderní techniky a vyšší kvalitu výcviku.
  Armáda ČR pokračuje v rozvoji a modernizaci, s cílem do roku 2035 zvýšit počet profesionálních vojáků na 38 000 a rozšířit i počet civilních zaměstnanců a aktivní zálohy. V roce 2020 vznikla nová velitelství kybernetických a teritoriálních sil, která doplnila stávající pozemní, vzdušné a speciální síly. Tato změna reaguje na nové hrozby, zejména kybernetické, a odpovídá standardům NATO.
  Součástí moderní struktury je i Velitelství pro operace (VeOper), které plánuje a řídí operace v ČR i v zahraničí, včetně koordinace s NATO a EU. V pozemních silách vznikl 43. výsadkový pluk jako nový manévrový prvek vedle 7. mechanizované brigády a 4. brigády rychlého nasazení. Pro logistickou podporu spojenců byl v Rakovníku založen prapor podpory nasaditelných sil.
  
  ### Vývoj výdajů na armádu
  Největší výzkumy, jak by měly vypadat výdaje na armádu, probíhaly v době studené války (1946–1989), protože válečné výdaje za 2. světové války některé země přivedly do vážných ekonomických potíží (např. Velká Británie) a vlády se tomu chtěly vyhnout nebo být alespoň připraveny. Podle těchto výzkumů bývá za hranici, kdy vojenské výdaje začínají ohrožovat ekonomickou prosperitu i samotnou podstatu ekonomiky, považována hodnota 5 % HNP (hrubý národní produkt). V poslední době[kdy?] se udávají výdaje na obranu vůči HDP (hrubý domácí produkt), což je přesněji určitelné číslo než dříve uváděné HNP. Zatímco v období studené války vycházela čísla východního bloku u HNP vůči HDP spíše nižší, u západních států spíše vyšší.
  Vyjadřování výdajů na armádu jako procento k HDP (hrubý domácí produkt) se používá, protože nejlépe vyjadřuje zátěž ekonomiky státu (tj. jakou část nově vytvořené hodnoty stát vydává na zajištění vojenské ochrany státu) a umožňuje to jednoduché srovnání jak mezi státy, tak v jednom státě v různé době.
  V době ohrožení hitlerovským Německem šlo v roce 1934 v Československu na obranu 16 % HNP, v roce 1938 až 21 % HNP.
  V době komunistického režimu (1948–1989) vydávalo Československo oficiálně na armádu 5 % HNP, ale toto číslo nezahrnovalo investice do zbrojního průmyslu nebo řadu dalších výdajů vojenského charakteru, která byla ukryta do rozpočtových kapitol jiných ministerstev nebo i jednotlivých státních podniků. Celkové výdaje tak byly 6–7 % HNP. Během studené války však docházelo k jejich zvyšování, v jejím vyvrcholení v roce 1987 šlo v Československu na armádu 24,5 miliardy Kčs, což bylo 20 % státního rozpočtu a skoro 6 % HNP. Většina peněz byla používána na nákup vojenské techniky a její servis, pak platy profesionálních vojáků, budování opevnění, ale i stavby zařízení pro sovětskou armádu, která v té době v ČSSR pobývala. V té době výdaje ČSSR na armádu nevybočovaly z průměru obou znepřátelených bloků (východní blok a západní blok), který na začátku 80. let byl 5,9 % HDP a v roce 1989, kdy došlo k uvolnění napětí mezi bloky, už jen 4,5 %.
  Se vstupem do NATO (1999) přijalo Česko závazek vynakládat na obranu 2 % HDP. Tento spojenecký závazek byl dlouho zanedbáván a klesl až k výši 1 % HDP. Do roku 2021 byl Vládou ČR přislíben podíl alespoň 1,4 % HDP. Teprve po ruské invazi na Ukrajinu (2022) došlo ke zvyšování výdajů na obranu a v roce 2024 bylo dosaženo závazku 2 % HDP. V roce 2025 došlo k rozhodnutí o navyšování výdajů o 0,2 % HDP ročně až na 3 % nejpozději v roce 2030.
  
  ## Struktura
  Od ledna 2020 došlo ke změně v systému velení AČR, jehož strategickou a taktickou část rozšířilo nové velitelství pro operace. Další novinkou byl vznik teritoriálních a informačních a kybernetických sil, resp. jejich velitelství (vznik 2019, počáteční operační schopnosti 2020).
  | Strategická úroveň velení | Náčelník Generálního štábu Armády České republiky                                                                                                                        | Generální štáb Armády České republiky                                                                                                      | Ředitelství speciálních sil |
  | Operační úroveň velení    | Velitelství pro operace                                                                                                                                                  | —                                                                                                                                          | —                           |
  | Taktická úroveň velení    | Velitelství pozemních sil Velitelství vzdušných sil Velitelství teritoriálních sil Velitelství informačních a kybernetických sil Velitelství výcviku – Vojenská akademie | Agentura personalistiky Finanční správa Agentura komunikačních a informačních systémů Agentura logistiky Agentura vojenského zdravotnictví | Útvary speciálních sil      |
  
  
  ### Síly AČR
  Svazky a útvary Armády České republiky se dělí na několik druhů sil – pozemní, vzdušné, speciální, informační a kybernetické a teritoriální. Toto členění odpovídá moderním bezpečnostním výzvám a je v souladu se strukturou většiny armád členských států NATO.
  
  #### Pozemní síly
  Pozemní síly (PozS) Armády České republiky tvoří zejména mechanizované jednotky, výsadkové vojsko, ženijní a chemické vojsko, dělostřelectvo, logistické útvary a složky zpravodajského zabezpečení. Jejich hlavním úkolem je příprava k obraně České republiky a plnění závazků vyplývajících z členství v mezinárodních organizacích, zejména NATO a EU.
  Struktura:
  - Velitelství pozemních sil (Olomouc)
    - 4. brigáda rychlého nasazení (Žatec)
    - 7. mechanizovaná brigáda (Hranice)
    - 43. výsadkový pluk (Chrudim)
    - 13. dělostřelecký pluk (Jince)
    - 15. ženijní pluk (Bechyně)
    - 31. pluk radiační, chemické a biologické ochrany (Liberec)
    - 53. pluk průzkumu a elektronického boje (Opava)
    - 14. pluk logistické podpory (Pardubice)
  
  
  #### Vzdušné síly
  Vzdušné síly (VzS) Armády České republiky zahrnují taktické, vrtulníkové a dopravní letectvo, vojsko pozemní protivzdušné obrany, radiotechnické jednotky a systémy velení, řízení a průzkumu. Dále zajišťují služby řízení letového provozu, letecké navigace a zpravodajské zabezpečení.
  Mezi hlavní úkoly VzS patří ochrana vzdušného prostoru České republiky, obrana klíčových objektů důležitých pro obranu státu a podpora ostatních druhů sil AČR i ozbrojených sil spojenců v rámci NATO a EU.
  Struktura:
  - Velitelství vzdušných sil (Praha)
    - 21. základna taktického letectva (Čáslav)
    - 22. základna vrtulníkového letectva (Vícenice u Náměště nad Oslavou)
    - 24. základna dopravního letectva (Praha-Kbely)
    - 25. protiletadlový raketový pluk (Strakonice)
    - 26. pluk velení, řízení a průzkumu (Brandýs nad Labem-Stará Boleslav)
    - Správa letiště Pardubice (Pardubice)
  
  
  #### Speciální síly
  Speciální síly (SpecS) jsou rozvíjeny za účelem prosazování ochrany a obrany zájmů ČR s důrazem na schopnosti ke zvládání krizí v celé škále od dlouhodobých operací nízké intenzity typů „podpora a vliv“ až po krátkodobé operace vyšší intenzity, a to v krycím či utajeném režimu činnosti.
  Struktura:
  - Ředitelství speciálních sil (Praha)
    - 601. skupina speciálních sil (Prostějov)
    - Centrum podpory speciálních sil (Olomouc)
  
  
  #### Informační a kybernetické síly
  Informační a kybernetické síly (InKyS), monitorují, plánují a řídí operace v kybernetickém prostoru a informačním prostředí na taktické úrovni a podporují plánování a řízení strategické komunikace.
  Struktura:
  - Velitelství informačních a kybernetických sil (Brno)
    - 91. skupina informačního boje (Olomouc)
    - 92. skupina kybernetického boje (Brno)
  
  
  #### Teritoriální síly
  Teritoriální síly (TerS) jsou tvořeny velitelstvím teritoria a krajskými vojenskými velitelstvími (KVV) jako vojenskými územními prvky pro zabezpečení a řešení otázek obrany a ochrany teritoria. Jejich úkolem je plánování, řízení a příprava AZ v podřízenosti KVV, obrana a ochrana objektů důležitých pro obranu státu či podpora spojeneckých vojsk na území ČR.
  Struktura:
  - Velitelství teritoriálních sil (Tábor)
    - Krajské vojenské velitelství hlavní město Praha (Praha)
    - Krajské vojenské velitelství Praha (Praha)
    - Krajské vojenské velitelství Karlovy Vary (Karlovy Vary)
    - Krajské vojenské velitelství Ústí nad Labem (Ústí nad Labem)
    - Krajské vojenské velitelství Liberec (Liberec)
    - Krajské vojenské velitelství Hradec Králové (Hradec Králové)
    - Krajské vojenské velitelství Pardubice (Pardubice)
    - Krajské vojenské velitelství Jihlava (Jihlava)
    - Krajské vojenské velitelství České Budějovice (České Budějovice)
    - Krajské vojenské velitelství Plzeň (Plzeň)
    - Krajské vojenské velitelství Brno (Brno)
    - Krajské vojenské velitelství Olomouc (Olomouc)
    - Krajské vojenské velitelství Ostrava (Ostrava)
    - Krajské vojenské velitelství Zlín (Zlín)
  
  
  ## Technika a výzbroj
  Hlavní druhy techniky a výzbroje Armády České republiky jsou sledované Smlouvou o konvenčních ozbrojených silách v Evropě. Česká armáda může mít na základě této smlouvy ve výzbroji maximálně 957 tanků, 1367 bojových obrněných vozidel, 767 dělostřeleckých systémů nad 100 mm, 230 bojových letounů a 50 bojových vrtulníků.
  K 29. únoru 2024[zdroj⁠?!] armáda vlastnila celkem 63 tanků T-72 (z toho 30 modernizovaných T-72M4 CZ) a 14 tanků Leopard 2 (darovaných Německem), 308 bojových obrněných vozidel BVP-1, BVP-2, BPzV Svatava a Pandur II a 166 dělostřeleckých systémů ShKH vz. 77 DANA, vz. 82 PRÁM-L a ShM vz. 85. Kromě smluvně omezované výzbroje měla AČR také 175 lehkých obrněných vozidel, 149 vozidel se speciální nástavbou na podvozcích bojových vozidel pěchoty a obrněných transportérů nebo 36 obrněných zdravotních vozidel.[ve zdroji nenalezeno]
  Vzdušné síly AČR disponují 38 bojovými a cvičnými letouny typu Gripen a ALCA, 14 dopravními a pozorovacími letouny, 4 bitevními vrtulníky Bell AH-1Z Viper a 39 dopravními a víceúčelovými vrtulníky typových řad Mi-8/17/Mi-171Š, W-3 Sokol a Bell UH-1Y Venom.
  - Pistole CZ P-10
  - Útočná puška CZ Bren 2
  - Tatra 810
  - T-72M4 CZ
  - JAS-39 Gripen
  - L-159 ALCA
  - W-3A Sokol
  - Leopard 2 A4
  - ShKH vz. 77 DANA
  - Pandur II
  - CZ Scorpion EVO 3
  
  
  ## Modernizace výzbroje
  Armáda České republiky „zdědila“ výzbroj československé armády, která byla při zániku ČSFR rozdělena většinou v poměru 2:1 mezi Česko a Slovensko. Výjimkou bylo letectvo a protivzdušná obrana, kde u některých zbraňových systémů došlo k dělení jiným způsobem jako např. MiG-29 v poměru 1:1 nebo systémy PVOS S-200 a S-300, kdy každý stát si ponechal jen jeden druh. Redukce početních stavů armády v 90. letech znamenala vyřazení velkého počtu zbraní, materiálu a techniky. V souvislosti se vstupem do NATO v roce 1999 došlo na počátku 21. století k částečné modernizaci arzenálu AČR pořízením nové techniky domácího i zahraničního původu. Některé z těchto akvizic byly spojeny s korupčními či jinými aférami, ať už se jednalo o kauzu obrněných transportérů Pandur a modernizaci tanků T-72 (místo 353 kusů nákladně modernizováno jen 30) nebo pořízení letounů ALCA (většina z 72 objednaných kusů byla dlouhodobě uskladněna a neúspěšně nabízena k prodeji), Gripen a CASA.
  Ve spojitosti s ukrajinskou krizí a zhoršením vztahů NATO a Ruska v roce 2014 avizoval ministr obrany Martin Stropnický (ANO) nahrazení radarů, vrtulníků a obrněných vozidel sovětského původu novou technikou, přičemž k zahájení výběrových řízení mělo dojít v roce 2015. Ministerstvo obrany (MO) mělo v plánu nakoupit až 300 obrněných vozidel (v první fázi 62 kusů) Titus za 20 mld. Kč v několika vlnách mezi lety 2019 a 2023. Žádná z uvedených akvizic nebyla za Stropnického působení na MO v letech 2014 až 2017 realizována. Ministryně obrany Karla Šlechtová (za ANO) v květnu 2018 oznámila, že připravovaný nákup radarů a víceúčelových vrtulníků prověřuje policie.
  Náčelník Generálního štábu AČR Aleš Opata představil na setkání s novináři dne 18. června 2018 program modernizace Armády České republiky. Do roku 2027 podle něj měla armáda na nákup a modernizaci techniky vynaložit více než 100 miliard korun. Lubomír Metnar, v pořadí třetí ministr obrany za ANO, avizoval podepsání některých strategických zakázek do konce roku 2019.
  20. prosince 2023 schválila vláda ČR, nový zásadní dokument pro modernizaci AČR a to Koncepci výstavby Armády ČR 2035 (KVAČR). Podle náčelníka generálního štábu Karla Řehky a ministryně obrany Jany Černochové je koncepce rozdělena na dvě části. První část se zabývá masivní modernizací techniky, zázemí a infrastruktury armády i zvýšením zásob. Tohle vše do konce 20. let 21. stol. Následně druhá část se má zaměřit na integraci nové techniky i výzbroje, modernizovat systém a zajistit životní cyklus nové techniky. Vše do roku 2035. Zároveň v tomto konceptu armáda popisuje několik cílů a jako hlavní prioritu stanovuje nábor nových členů až do hranice 30 tisíc vojáků z povolání a 10 tisíc příslušníků aktivních záloh.
  
  ### Dokončené akvizice
  
  #### Vzdušné síly
  - 2 transportní letouny CASA C-295MW s termínem dodání 2020–2021; zakázka v hodnotě 2,34 mld. Kč uzavřena 14. prosince 2019 – náhrada dopravních letounů Jak-40.[40]
  - 16 přenosných protiletadlových kompletů velmi krátkého dosahu (VSHORAD) RBS 70 NG s termínem dodání 2020 až 2021; zakázka v hodnotě 914 milionů Kč uzavřena 18. prosince 2018 – náhrada samohybných kompletů Strela-10M.[41] V roce 2022 předložila armáda návrh vládě na modernizaci těchto protiletadlových kompletů.[42]
  - 8 3D radiolokátorů EL/M-2084 kategorie MADR (Mobile Air Defence Radar) s termínem dodání 2021–2023; zakázka v hodnotě 3,5 miliardy Kč uzavřena 5. prosince 2019 – náhrada radarů P-37, výškoměrů PRV-17 aj.[40] Poslední radiolokátor byl předaný v prosinci roku 2023.[43]
  
  
  #### Pozemní síly
  - 80 speciálních lehkých obrněných vozidel Iveco LMV (S-LOV-CBRN I a S-LOV-CBRN II) s termínem dodání 2020 až 2022; zakázka v hodnotě 5,1 miliardy Kč uzavřena 30. srpna 2018 – náhrada BRDM-2rch (vozidlo radiačního a chemického průzkumu) aj.[44]
  - V květnu 2022 oznámil premiér ČR Petr Fiala, že Německo daruje AČR 15 starších tanků Leopard 2 v modifikaci A4 jako náhradu za české tanky T-72 které byly zaslány Ukrajině v rámci podpory v probíhající válce.[45] První kus darovaných tanků Leopard 2A4 si AČR převzala rukou ministryně obrany Jany Černochové 21.12.2022.[46] Poslední čtrnáctý bojový tank byl předán v listopadu 2023. Vyprošťovací vozidlo bude dodáno v průběhu roku 2024.[47]
    - 21. února 2024 Německo nabídlo česku jako dar dalších 14 tanků Leopard 2A4 a vyprošťovací vozidlo Buffel 3 k již dodaným. Dalších 14 tanků přímo od společnosti Rheinmetall se pak na základě nabídky rozhodla v listopadu 2024 vláda pořídit za 3,98 mld. Kč. AČR by tak měla na konci roku 2026 disponovat 42 tanky a 2 vyprošťovacími vozidly.[48][49]
  - 62 kolových obrněných vozidel Titus (6 velitelsko-štábních a 36 spojovacích vozidel a 20 vozidel MKPP, tj. místo koordinace palebné podpory) s termínem dodání 2022 až 2024; zakázka v hodnotě 6,072 miliardy Kč uzavřena 21. června 2019 – náhrada zastaralé techniky jednotek 4. brigáda rychlého nasazení.[50] První kus si AČR převzala na veletrhu IDET v Brně 24.5.2023[51] a dodávka byla dokončena 26. června 2024 převzetím posledního vozidla ve verzi KOVVŠ.[52]
  - V roce 2019 byla objednána také následující vojenská technika: lehká obrněná vozidla průzkumná (LOV-Pz), mobilní prostředky elektronického boje (EB) STARKOM na podvozcích Tatra 815-7 8×8, 31 těžkých kontejnerových nakladačů T-815 7 MSH-165-SCA, 34 vozidel T-810, 37 vozidel T-815 (valník), atd.[40]
  - Automobily Toyota Hilux v celkovém počtu 1600 kusů – náhrada vozidel UAZ-469;[38] Prvních 65 aut si AČR převzala 10.8.2021 na základně ve Štěpánově u Olomouce.[53] Dodávky se uskutečnily v letech 2021–2024.[54][55]
  
  
  ### Realizované akvizice
  
  #### Vzdušné síly
  - Vláda ČR schválila 27. září 2023 nákup 24 letounů F-35 Lighting II od americké společnosti Lockheed Martin, které mají nahradit 14 letounů JAS-39 Gripen pronajatých od švédské společnosti Saab. Náklady se odhadují na 150 miliard korun z čehož 106 miliard půjde na pořízení, výcvik a výzbroj a zbývajících 44 miliard na modernizaci letišť, přípravu personálu a nákup paliva. Letouny by do ČR měly postupně přilétat od roku 2031 do roku 2035 a postupně nahrazovat starší švédské stroje. Letouny by měly v letectvu AČR sloužit do roku 2069 respektive až 2082.[56]
  - 20 vrtulníků Bell „systému H-1“ (10 víceúčelových UH-1Y a 10 bitevních AH-1Z) s termínem dodání do konce roku 2023; zakázka v hodnotě 17,5 miliardy Kč uzavřena 12. prosince 2019 – náhrada bitevních vrtulníků Mi-24V.[40] 8 vrtulníků – 2 víceúčelové a 6 bitevních získá ČR bezplatně od USA ze zrušené Marine Light Attack Helicopter Squadron 367 na Havaji
    - 26. července 2023 dorazily na základnu vrtulníkového letectva AČR v Náměšti nad Oslavou první dva stroje z této zakázky.[57] Poslední dva nové stroje z původní smlouvy dorazily do ČR 13. června 2024.[58] Osm darovaných by mělo být dodáno v letech 2026 a 2027 po provedení modernizace v hodnotě 3,6 miliardy Kč.[59][60]
  - AČR hodlá do roku 2026 16 kusy (4 baterie) systému SPYDER nahradit staré systémy 2K12 Kub z éry Sovětského svazu. Za výše zmíněných 16 systémů zaplatí MO ČR 13,7 mld. Kč. Smlouva na pořízení a 20letou podporu provozu byla podepsána 5. října 2021.[61]
    - První součásti systému dorazily 23.7.2024 do České republiky k integraci.[62]
  - Pořízení dvou transportních letounů střední kategorie Embraer C-390 Millennium, jehož významná část se vyrábí v ČR. Dodání prvního se předpokládá v roce 2025, druhého pak v roce 2027.[63][64] Smlouva v celkové hodnotě 11,3 miliardy Kč bez DPH byla podepsána 25. října 2024.[65]
  
  
  #### Pozemní síly
  - V roce 2020 bylo oznámeno, že armáda ČR koupí 52 ks samohybných kolových houfnic CAESAR 8×8 na podvozcích Tatra. Francouzské houfnice v české armádě nahradí samohybné houfnice vz. 77 Dana. Smlouva byla podepsána 30. září 2021. První 4 kusy budou vyrobeny ve Francii, zbylých 48 pak zkompletuje Czechoslovak Group (CSG), která dodá podvozky Tatra a pancéřové kabiny. Dodávky měly proběhnout mezi roky 2024 až 2026. V prosinci 2022 byl podepsán dodatek navyšující počet houfnic o dalších 10 kusů na celkových 62.[66] S přezbrojením se nově počítá v letech 2026 a 2027.[67][68]
  - 246 bojových vozidel pěchoty, finální výběr mezi typy ASCOD, CV90 a Lynx – náhrada BVP-2; V roce 2022 španělský GDELS s vozidlem ASCOD a německý Rheinmetall Landsysteme s vozidlem Lynx neodsouhlasili nové podmínky tendru. Ministerstvo obrany tak tendr ukončilo, a po vzoru Slovenska oslovilo přímo švédskou vládu o možných dodávkách pásových obrněnců CV90.[69] V květnu 2023 pak byla podepsána mezivládní smlouva za 59,7 miliardy Kč.[70] Plánované verze:
    - pásové bojové vozidlo pěchoty PBVP,
    - velitelské vozidlo PBV-V,
    - průzkumné vozidlo PBV-Pz,
    - vozidlo dělostřeleckého pozorovatele POV-DP,
    - bojové ženijní vozidlo POV-Ž,
    - zdravotnické vozidlo POV-Zdr,
    - vyprošťovací vozidlo POV-V.[71]
  
  - Pořízení dílenských vozidel na podvozku Tatra 815-7 jako náhrada dosud používaných vozidel na podvozku PV3S a to na základě smlouvy s VTÚ v hodnotě až 10 miliard Kč s termínem dodání 2025 až 2031.[72]
  - Nákup až 872 nákladních vozidel Tatra 815-7 ve verzích 6x6 a 8x8 valník a nakladač kontejnerů 8x8. Rámcová smlouva v hodnotě až 13,35 miliardy Kč s minimálním odběrem 98 vozidel, dodávkami nejpozději do roku 2031 a s možností přistoupení dalších smluvních stran byla uzavřena 18. července 2024.[73]
  
  
  ### Plánované akvizice
  
  #### Vzdušné síly
  - V roce 2023 se objevily informace o budovaném systému pro informační převahu AČR, který má zajišťovat přesné, kvalitní a moderní informace pro různé úrovně české armády. Má se skládat z moderních dronů, vzducholodí, balonů i satelitů. Pro AČR se má stát hlavním partnerem Izrael, který je považován za jednoho z největších lídrů v informačních technologiích. AČR v rámci tohoto systému vyvíjí několik let atmosférický balon STRATOM a plánuje vývoj kosmické družice GOLEM[74] a systém pro vyhodnocování MODES.[75]
    - Nejblíže je však pořízení bezpilotního letounu HERON 1. V srpnu 2022 oznámilo Ministerstvo obrany ČR, že zahajuje jednání s izraelskou vládou o pořízení tří letounů HERON 1.[76] V červenci 2023 ovšem svůj záměr přehodnotilo a oznámilo, že místo tří dronů střední kategorie chce 200 menších.[77]
  - Armáda plánuje pořízení tří bezpilotních vrtulníků SkySpotter 151 od české firmy Modelárna LIAZ (panuje zde ovšem kontroverze ohledně napojení české firmy na běloruskou firmu Indela)[78]
  - Po upřesnění svých požadavků oznámila AČR že prozatím upouští od nakoupení bezpilotních letadel II. a III. kategorie a zatím se zaměří na nákup dronů I. kategorie v počtu okolo 200.[79] Jedná se tak o pozastavení příprav na nákup letounů HERON 1 izraelské firmy IAI, který nebude nahrazen ani uvažovanými tureckými drony Bayraktar nebo americkými Grey Eagle.[80] Jako nový kandidát se ovšem objevuje izraelská firma Elbit Systems se širokou rodinou bezpilotních prostředků HERMES a Silver Arrow. Firma disponuje řadou bezpilotních prostředků různé váhy a specifikací. Taktéž jejích letoun Elbit Skylark I. je již ve výzbroji AČR.
  - Armáda také představila ve svém plánu koncepce výstavby armády ČR do roku 2035 (KVAČR) plán zakoupit několik středně těžkých dopravních vrtulníků.[81] Jako jeden z předních adeptů se objevily americké vrtulníky CH-47 Chinook s tandemovým uspořádáním dvou nosných rotorů.[82]
  - Pořízení 24 vozidel MARS se systémy RBS 70NG (3 baterie) a 8 přenosných kompletů RBS 70NG (1 baterie) v předpokládané hodnotě 4,2 mld. Kč bez DPH. Podpis smlouvy se předpokládá v červenci 2025.[83][84]
  
  
  #### Pozemní síly
  - V roce 2018 padl požadavek na pořízení 62 samohybných minometů jako náhrada za dosluhující ShM vz. 85 PRÁM-S.[38] V roce 2022 se objevili první zprávy o možných typech které by mohli mezi lety 2023 až 2025 modernizovat mechanizované prapory AČR.[85] V roce 2023 se poté ujasnilo že nový samohybný minomet bude mít kolový podvozek 8×8 a jednu hlaveň ráže 120 mm. Armádě tedy zbývá vybrat jakou konfiguraci věže a podvozkové platformy vybere. Jako pravděpodobný adept podvozkové platformy se jeví Pandur či Titus, které AČR již využívá.[86] V rámci KVAČR2035 se nově počítá s pořízením 74 kusů, ale realizace byla odložena do období po roce 2030.[67]
  - Náhrada pontonové mostní soustavy a mostů AM-50 pro zajištění mobility nově pořizované techniky. Předpokládaná realizace v letech 2025 až 2028.[67]
  - Pořízení vozidel s balistickou ochranou pro potřeby ženijního vojska na univerzální kolové platformě s předpokládanou postupnou realizací v letech 2025 až 2031.[67]
  - Plánovaný nákup až 77 tanků Leopard 2A8 jako náhrada dosluhujících tanků T-72 sovětské konstrukce.[87] Armáda si bude chtít nové tanky pořídit v 6 různých modifikacích.[88]
  - Pořízení kolových nosičů pro mosty Leguan v souvislosti s pořízením tanků Leopard 2. Mělo by jít o náhradu mostních automobilů AM-50.[89]
  - Armáda má také v plánu nákup až 159 lehkých bojových vozidel. Především pro výsadkáře z Chrudimské základny.[90] V druhé polovině roku 2023 se však vyskytly problémy a nákupy pozastavil antimonopolní úřad.[91] Načež byla později zakázka zrušena, ale potřeba nových vozidel zůstala.[92] Nově se s pořízením počítá až po roce 2030.[67]
  - Nákup nových vozidel KBVP pro transformovaný 44. mechanizovaný prapor v letech 2027 až 2023.[67]
    - Podle aktuálních informací (leden 2025) se AČR rozhodla nemodernizovat stávajících 107 vozidel Pandur II ani prozatím nepřikupovat modernější verze stejného výrobce. Místo toho oslovila pět výrobců z Evropy a USA, kteří budou soutěžit o zakázku na nové kolové bojové vozidlo pro armádu. V nové soutěži se utkají vozidla Pandur EVO 8x8 (ČR), AMVXP (Finsko), Piranha (USA/Evropa), Stryker (USA) a Boxer (Německo).[93]
  
  
  ## Zahraniční mise
  Zahraniční nasazení Armády České republiky definuje zejména zákon č. 219/1999 Sb., o ozbrojených silách České republiky. Kromě paragrafu 9, který mimo jiné hovoří o úkolech vyplývajících z mezinárodních smluvních závazků České republiky o společné obraně proti napadení, se jedná především o paragraf 10 s názvem Mezinárodní spolupráce, který uvádí například spolupráci s cizími ozbrojenými silami na základě mezinárodních smluv ve prospěch míru a bezpečnosti, a to zejména účastí na operacích na podporu a udržení míru, záchranných a humanitárních akcích.
  Čeští vojáci se účastní zahraničních operací na základě smluvních závazků k mezinárodním organizacím, jichž je Česká republika členem, a to především v rámci OSN, NATO, EU nebo OBSE, případně na bázi bilaterálních dohod. V závislosti na mandátu dané mise armáda vysílá do zahraničí nejen vojenské pozorovatele, poradní a výcvikové týmy či polní nemocnice, ale i bojové jednotky pozemních či speciálních sil a úkolová uskupení vzdušných sil. Schvalování zahraničních misí je v kompetenci obou komor Parlamentu České republiky.
  
  ### Afghánistán
  Úkolové uskupení AČR Resolute Support Mission; 245 vojáků (k 3. 5. 2018).
  - velitelství ÚU AČR RSM
  - jednotka AAT (Air Advisory Team) – letecký poradní tým na letišti Kábul; výcvik, poradenství a výuka příslušníků afghánského letectva
  - strážní rota BAF (Bagram Air Field) – bezpečnostní opatření v severní části bezpečnostní zóny letiště Bagrám
  - skupina Nasaditelného spojovacího modulu (DCM-B) – tým specialistů v oblasti komunikačních technologií
  - zastoupení na velitelstvích Resolute Support Mission
  
  Jednotka Vojenské policie KAMBA; 14 vojáků (v roce 2017). Ochrana a obrana objektu zastupitelského úřadu České republiky v Kábulu (ZÚ ČR) a osobní ochrana příslušníků diplomatické mise při jejich výjezdech mimo ZÚ ČR.
  
  ### Kosovo
  Úkolové uskupení HQ KFOR; 10 vojáků (k 3. 5. 2018). Skupina se podílí na plnění operačního úkolu na velitelství KFOR.
  2 pozorovatelé v rámci mise OSN v Kosovu UMNIK.
  
  ### Pobaltí
  NATO Enhanced Forward Presence (eFP), tj. rozšířená předsunutá přítomnost Severoatlantické aliance.
  - Bojové uskupení pod velením Kanady na území Lotyšska: minometná četa 71. mechanizovaného praporu; až 60 vojáků.
  - Bojové uskupení pod velením Německa na území Litvy: rotní úkolové uskupení (rÚU) na bázi mechanizované roty s obrněnými vozidly Pandur II 41. mechanizovaného praporu, posílené o ženijní četu, logistickou jednotku a zdravotnický prvek; až 230 vojáků.[99]
  
  
  ### Mise v rámci EU
  EUFOR – operace Althea; 2 vojáci (k 3. 5. 2018). Výcvik a rozvoj schopností ozbrojených sil Bosny a Hercegoviny.
  EU NAVFOR SOMALIA – operace Atalanta; 3 vojáci (k 3. 5. 2018) na velitelství a zpravodajském oddělení ve Spojeném království.
  EU NAVFOR MED – operace Sophia; 4 vojáci (k 3. 5. 2018): 2 na operačním velitelství v Římě a 2 na lodi San Giusto. Cílem operace je rozbití operačního modelu převaděčů a obchodníků s lidmi ve Středomoří.
  
  ### Mali
  3 pozorovatelé v rámci mise OSN v Mali – MINUSMA.
  Úkolové uskupení AČR v rámci EUTM Mali; 42 vojáků (v roce 2017). Pomoc při výstavbě a výcviku malijské armády proti islamistickým radikálům.
  
  ### Irák
  Letecký poradní tým; 30 vojáků (k 3. 5. 2018). Poradní a mentorovací činnost při výcviku personálu letounů L-159 ALCA iráckých vzdušných sil.
  Chemická jednotka; 12 vojáků (k 3. 5. 2018). Poradní a mentorovací činnost při výcviku specialistů chemického vojska irácké armády v oblasti ochrany proti ZHN.
  Vojenská policie; 4 vojáci (v roce 2017). Poradenská a výcviková činnost pro irácké bezpečnostní síly.
  
  ### Egypt
  Úkolové uskupení AČR MFO Sinaj
  - velitelství MFO; 3 vojáci (v roce 2017). MFO je mezinárodní organizace dohlížející na dodržování podmínek mírové dohody mezi Egyptem a Izraelem.
  - letecká jednotka; 15 vojáků a 1 letoun CASA C-295M (v roce 2017). Monitorování situace nad egyptsko-izraelskou hranicí a zajištění letecké přepravy pro MFO.[108]
  
  
  ### Izrael
  2 pozorovatelé v rámci mise OSN UNDOF na místě dočasného velitelství mise v CAMP ZIOUHANI.
  
  ### Středoafrická republika
  3 pozorovatelé v rámci mise OSN ve Středoafrické republice – MINUSCA.
  
  ### Demokratická republika Kongo
  2 pozorovatelé v rámci mise OSN v Demokratické republice Kongo – MONUSCO.
  
  ## Historie misí
  Vojenské a mírové operace a mise, kterých se účastnila Armáda České republiky.
  
  ### Mise NATO
  | název                       | popis                                                    | kde                             | počet  | kdy                        |
  | --------------------------- | -------------------------------------------------------- | ------------------------------- | ------ | -------------------------- |
  | UNPROFOR                    | mírová operace                                           | Srbská Krajina                  | 2250   | 1993 – 01/1996             |
  | IFOR, SFOR, SFOR II         | mírová operace                                           | Bosna a Hercegovina, Chorvatsko | 6300   | 1996 – 12/2001             |
  | AFOR                        | 6. polní nemocnice                                       | Albánie + Turecko               | 100    | 1999                       |
  | KFOR                        | mírová operace                                           | Kosovo                          | 980    | 1999 – 2/2002              |
  | Operace Essential Harvest   | mírová operace                                           | Makedonie                       | 120    | 8–10/2001                  |
  | KFOR                        | Česko-slovenský prapor                                   | Kosovo                          | 550    | 2/2002 – 2011              |
  | KFOR                        | brigáda a úkolové uskupení Střed                         | Kosovo                          | 1438   | 2005                       |
  | SFOR                        | velitelství + civilní spolupráce                         | Bosna a Hercegovina             | 42     | 2002 – 12/2004             |
  | operace Trvalá svoboda      | protiteroristická operace                                | Kuvajt                          | 612    | 3/2002 – 6/2003            |
  | ISAF                        | mírová operace – (6. a 11. polní nemocnice)              | Afghánistán                     | 269    | 4/2002 – 1/2003            |
  | ISAF                        | polní chirurgický tým                                    | Afghánistán                     | 11     | 1/2003 – 4/2003            |
  | IZ SFOR                     | kontingent 7. polní nemocnice                            | Irák, Basra                     | 526    | 4/2003 – 12/2003           |
  | IZ SFOR (MNF – I)           | kontingent Vojenské policie                              | Irák, Shaibah                   | 1273   | 12/2003 – 12/2006          |
  | ISAF EOD + meteo            | Letiště Kábul                                            | Afghánistán                     | 350    | od 3/2004 – 3/2007         |
  | Operace Trvalá svoboda      | 601. skss                                                | Afghánistán                     | 120    | 3–8/2004                   |
  | WINTER RACE                 | Humanitární operace NATO v Pákistánu                     | Pákistán                        | 29     | 8. 10. 2005 – 10. 1. 2006  |
  | Operace Trvalá svoboda      | 601. skss                                                | Afghánistán                     | 120    |                            |
  | MNF I                       | Operace koalice mnohonárodních sil – Irák                | Irák                            | 423    | 3/2003 – 12/2008           |
  | KAIA – ISAF                 | Polní nemocnice na kábulském mezinárodním letišti KAIA   | Afghánistán                     | 110    | 4/2007 – 19. 12. 2008      |
  | NTM-I                       | Výcviková mise NATO v Iráku                              | Irák                            | 4      | 3/2003 – 28. 2. 2009       |
  | Mise ISAF Uruzgán           | Ochrana a obrana obvodu nizozemské základny Camp Hadrian | Afghánistán                     | 200    | do 20. 3. 2009             |
  | Baltic Air Policing 2009    | Vzdušné síly AČR                                         | Litva                           | 2 · 75 | 1. 6. 2009 – 1. 9. 2009    |
  | Baltic Air Policing 2012    | Vzdušné síly AČR                                         | Litva                           |        | 1. 9. 2012 – 3. 1. 2013    |
  | Icelandic Air Policing 2014 | Vzdušné síly AČR                                         | Island                          |        | 10. 10. 2014 – 3. 12. 2014 |
  | Rozhodná podpora            |                                                          | Afghánistán                     |        | 1. ledna 2015–2021         |
  | Icelandic Air Policing 2016 | Vzdušné síly AČR                                         | Island                          |        | říjen 2016                 |
  
  
  ### Mise EU
  | název                | popis      | kde                 | počet | kdy                       |
  | -------------------- | ---------- | ------------------- | ----- | ------------------------- |
  | CONCORDIA            | operace EU | Makedonie           | 2     | 4/2003 – 12/2003          |
  | Althea               | 601. skss  | Bosna a Hercegovina | 400   | 2. 12. 2004 – 26. 6. 2008 |
  | EUFOR – Čad          |            | Čad                 | 2     | 25. 9. 2007 – 15. 3. 2009 |
  | Althea               |            | Bosna a Hercegovina | 2     |                           |
  | NAVFOR ATALANTA      |            | Spojené království  | 3     |                           |
  | NAVFOR MEDITERRANEAN |            | Itálie              | 5     |                           |
  | EUTM–M               |            | Mali                | 42    |                           |
  
  
  ### Mise OSN
  | název    | popis                  | kde                            | počet | kdy                       |
  | -------- | ---------------------- | ------------------------------ | ----- | ------------------------- |
  | UNGCI    | humanitární operace    | Irák                           | 320   | 1991–2003                 |
  | UNSCOM   |                        | Irák                           |       | 1991–1993                 |
  | UNPROFOR | mírová mise            | země bývalé Jugoslávie         | 2250  | 1992–1996                 |
  | UNOMOZ   |                        | Mosambik                       |       | 1993–1995                 |
  | UNOMIL   |                        | Libérie                        |       | 1993–1997                 |
  | UNOMIG   |                        | Gruzie                         |       | 1994–2009                 |
  | UNCRO    | mírová mise            | Chorvatsko – Krajina           | 750   | 3/1995–1/1996             |
  | UNPREDEP |                        | Makedonie                      |       | 1995–1999                 |
  | UNTAES   | mise – polní nemocnice | Chorvatsko – Východní Slavonie | 100   | 1/1996–1/1998             |
  | UNMOP    |                        | Chorvatsko                     |       | 1994–2002                 |
  | UNMOT    |                        | Tádžikistán                    |       | 1994–2000                 |
  | UNMIK    |                        | Kosovo                         |       | 1999–dosud                |
  | UNAMSIL  |                        | Sierra Leone                   |       | 1999–2005                 |
  | MONUSCO  |                        | Demokratická republika Kongo   |       | 2000–dosud                |
  | UNMEE    |                        | Etiopie a Eritrea              |       | 2001–2008                 |
  | UNMIL    |                        | Libérie                        |       | 2003–2008                 |
  | UNAMA    |                        | Afghánistán                    |       | 2008–2017                 |
  | UNSMIS   |                        | Sýrie                          | 3     | 16. 5. 2012 – 16. 6. 2012 |
  
  
  ### Mise OBSE
  | název | popis                       | kde                 | počet | kdy       |
  | ----- | --------------------------- | ------------------- | ----- | --------- |
  | OBSE  |                             | Gruzie              |       | 1994–2005 |
  | OBSE  |                             | Moldavsko           |       | 1997      |
  | OBSE  |                             | Náhorní Karabach    |       | 1995–2001 |
  | OBSE  |                             | Bosna a Hercegovina |       | 1996–2001 |
  | OBSE  |                             | Chorvatsko          |       | 1997–2001 |
  | OBSE  |                             | Čečensko            |       | 1998–2001 |
  | OBSE  |                             | Albánie             |       | 1999–2001 |
  | KVM   | Kosovo Verification Mission | Kosovo              |       | 1999      |
  | OBSE  |                             | Kosovo              |       | 1999–2000 |
  
  
  ### Ostatní mise
  | název                                                     | popis                                 | kde                 | počet | kdy                       |
  | --------------------------------------------------------- | ------------------------------------- | ------------------- | ----- | ------------------------- |
  | DK NS                                                     | Neutral Nations Supervisory Commision | Korejský poloostrov |       | 1954–1993                 |
  | MAPEXT-ZEU                                                |                                       | Albánie             |       | 1998–2001                 |
  | Nouzový stav ve Slovenské republice (krize zdravotnictví) | vojenští lékaři                       | Slovensko           | 29    | 3. 12. 2011 – 7. 12. 2011 |
  | Úkolové uskupení AČR MFO SINAJ                            |                                       | Egypt               |       | 2009–dosud                |
  | Letecký poradní tým Irák                                  |                                       | Irák                |       |                           |
  | Polní chirurgický tým Irák                                |                                       | Irák                |       | 8. 12. 2016 – 7. 6. 2017  |
  | Výcviková jednotka VP Irák                                |                                       | Irák                |       | 9/2017–dosud              |
  
  
  ## Uniformy
  Armáda České republiky používá následujících stejnokrojů:
  - Stejnokroj 95
  - Večerní stejnokroj 97
  - Večerní stejnokroj 2008
  - Vycházkový stejnokroj 97
  - Služební stejnokroj 97
  - Letní stejnokroj 2005
  - Letní stejnokroj 95
  - Stejnokroj Vojenské policie
  - Pracovní a speciální obleky
  
  - Posádková hudba Olomouc ve vycházkovém stejnokroji 97 s bundokošilí 97 pro hudebníky
  - Příslušníci Aktivní zálohy AČR ve stejnokroji 95
  - Český voják v Afghánistánu v letním stejnokroji 95
  
  
  ## Hodnosti
  Postavení vojáků upravuje zákon o ozbrojených silách České republiky a na něj navazující zákony. Od 1. ledna 2011 se vojáci člení do hodnostních sborů podle hodnosti následujícím způsobem:
  | Hodnostní sbor mužstvo: - vojín - svobodník Hodnostní sbor poddůstojníci: - desátník - četař - rotný Hodnostní sbor praporčíci: - rotmistr - nadrotmistr - praporčík - nadpraporčík - štábní praporčík | Hodnostní sbor nižší důstojníci: - poručík - nadporučík - kapitán Hodnostní sbor vyšší důstojníci: - major - podplukovník - plukovník Hodnostní sbor generálové: - brigádní generál - generálmajor - generálporučík - armádní generál |
  
  Téhož roku bylo rovněž upraveno hodnostní označení na výložkách.
  
  ### Mužstvo, poddůstojníci a praporčíci
  |              | Mužstvo | Mužstvo   | Poddůstojníci | Poddůstojníci | Poddůstojníci | Praporčíci | Praporčíci  | Praporčíci | Praporčíci   | Praporčíci       |
  | ------------ | ------- | --------- | ------------- | ------------- | ------------- | ---------- | ----------- | ---------- | ------------ | ---------------- |
  | Pozemní síly |         |           |               |               |               |            |             |            |              |                  |
  | Vzdušné síly |         |           |               |               |               |            |             |            |              |                  |
  | Název        | vojín   | svobodník | desátník      | četař         | rotný         | rotmistr   | nadrotmistr | praporčík  | nadpraporčík | štábní praporčík |
  | Kód NATO     | OR-1    | OR-1      | OR-2          | OR-3          | OR-4          | OR-5       | OR-6        | OR-7       | OR-8         | OR-9             |
  
  
  ### Důstojníci a generálové
  |              | Nižší důstojníci | Nižší důstojníci | Nižší důstojníci | Vyšší důstojníci | Vyšší důstojníci | Vyšší důstojníci | Generálové       | Generálové   | Generálové     | Generálové      |
  | ------------ | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ------------ | -------------- | --------------- |
  | Pozemní síly |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |              |                |                 |
  | Vzdušné síly |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |              |                |                 |
  | Název        | poručík          | nadporučík       | kapitán          | major            | podplukovník     | plukovník        | brigádní generál | generálmajor | generálporučík | armádní generál |
  | Kód NATO     | OF-1             | OF-1             | OF-2             | OF-3             | OF-4             | OF-5             | OF-6             | OF-7         | OF-8           | OF-9            |
  
  
  ## Veřejné zakázky
  
  ### Pandur
  V únoru 2010 česká média začala spekulovat o nejasnostech a možné korupci ohledně výběrového řízení na nákup obrněných transportérů pro Armádu ČR. Vyšlo najevo, že výrobce Pandurů, rakouská firma Steyr-Daimler-Puch Spezialfahrzeug (součást General Dynamics), uzavřela tajnou smlouvu s lobbistou Janem Vlčkem, který měl zajistit kontakt mezi firmou a českými politiky. Rakouská firma byla ochotna vyplatit lobbistům za jejich služby provizi ve výši 7 % ceny zakázky (cca 1,4 miliardy Kč). Českou republiku vyšlo jedno obrněné vozidlo Pandur údajně na 134 milionů Kč, přičemž Portugalsko ve stejné době mělo platit pouze cca 40 milionů korun za jedno vozidlo.
  Ministerstvo obrany následně vydalo dne 15. února 2010 tiskové prohlášení, ve kterém reaguje na informace uváděné v médiích. Uvádí například, že srovnání ceny českých a portugalských vozidel je ovlivněno výbavou různých verzí. Pozemní síly AČR obdrží celkem 107 Pandurů, z nichž bude 99 vozidel (tj. 93 %) ve verzi s dálkově ovládanou věží. Na druhou stranu portugalská armáda objednala 260 Pandurů, z nichž je pouze 32 vozidel (tj. 12 %) vyzbrojeno podobným systémem. Cena věžového kompletu přitom podle AČR činí až 40 % ceny celého vozidla. Nepoměr uváděných cen měl dále vzniknout nezapočítáním DPH v případě portugalské objednávky, což představuje 20 % rozdíl. Portugalský kontrakt rovněž nezahrnoval náklady na logistickou podporu, učebně výcvikovou základnu, školení a munici.
  
  ### Gripen
  V únoru 2007 švédská veřejnoprávní televize odvysílala sérii pořadů o korupci při nákupech nadzvukových letadel Saab JAS-39 Gripen pro AČR, která provázela jednání o prodeji i o následném pronájmu letounů, s tím, že peníze od konsorcia měly postupně dorazit ke třem prostředníkům (rakouský obchodník Alfons Mensdorff-Pouilly, bývalý kanadský politik Otto Jelinek a ředitel Omnipolu Richard Háva), kteří měli zajistit přízeň českých politiků. Do celé věci měl být zapleten i politik Jan Kavan. Celý případ následně začalo vyšetřovat švédské státní zastupitelství a vyšetřování obnovila i Policie ČR, později i obdobné instituce ve Švýcarsku, Velké Británii a Rakousku.
  V březnu 2009 uvalil rakouský soud koluzní vazbu na Alfonse Mensdorff-Pouillyho, o pět týdnů později byl propuštěn. V dubnu zveřejnil rakouský časopis Format část tajné zprávy britské protikorupční služby, podle které Mensdorff-Pouilly korupčně manipuloval politický proces v případech nákupů letounů v Rakousku, Maďarsku a Česku. K tomuto účelu měl k dispozici asi 107,6 milionu eur (2,9 miliardy korun).
  
  ### Padáky VTP-100
  V roce 1993, kdy byl ekonomickým náměstkem na Ministerstvu obrany Miroslav Kalousek, si Armáda ČR objednala od ministerstva padáky pro dopravu skupin hloubkového průzkumu a seskoků. Ze dvou firem ve výběrovém řízení vyhrála firma Anex-Cirus Jiřího Andrlíka, která měla dodat padáky s názvem VTP-100. Průběh zkoušek dodaných prototypů nebyl zveřejněn. Na některé členy zkušební komise měl být vyvíjen nátlak, aby svá stanoviska ke zkouškám odvolali a padák doporučili. Armáda s touto firmou podepsala smlouvu na 2310 kusů i přesto, že společnost ještě právně neexistovala a nikdy žádné padáky nevyráběla. Smlouva také byla napsaná tak nevýhodně, že ji nešlo vypovědět. Podle odborníků Paraclubu měl VTP-100 příliš funkcí, jež si vzájemně odporovaly. Přesto byla padáková souprava VTP-100 v roce 1996 zavedena do výzbroje Armády České republiky. V roce 1997 došlo ke smrtelné nehodě na VTP-100, při které zahynul vojín Roman Prinich. Soud nakonec nařídil ministerstvu odebrat dalších 300 padáků. Celkových 730 padáků za 110 milionů Kč již poté nikdy nebylo použito a v roce 2011 jim skončila životnost.
  
title: Armáda České republiky
wikitext: {{upravit|Historie – doplnění odkazů, založeno na jednom zdroji}}
  {{Infobox - armáda
  | název = Armáda České republiky
  | originální název = 
  | obrázek = Logo of the Czech Armed Forces.svg
  | obrázek2 = Roundel of the Czech Republic.svg
  | velikost obrázku2 = 75px
  | popisek = Znak AČR
  | popisek2 = Národní rozlišovací znak
  | datum založení = [[1. leden|1. ledna]] [[1993]]
  | stát = Česko
  | složky = [[Soubor: Emblem of Czech Land Forces.svg|22px|link=Pozemní síly Armády České republiky]] [[Pozemní síly Armády České republiky|Pozemní síly]]<br />[[Soubor: Emblem of Czech Air Force.svg|22px|link=Vzdušné síly Armády České republiky]] [[Vzdušné síly Armády České republiky|Vzdušné síly]]<br />[[Soubor: Znak Ředitelství speciálních sil.png|22px|link=Speciální síly Armády České republiky|]] [[Speciální síly Armády České republiky|Speciální síly]]<br />[[Soubor: Znak Velitelství kybernetických sil a informačních operací.jpg|22px|link=Informační a kybernetické síly Armády České republiky]] [[Informační a kybernetické síly Armády České republiky|Inf. a kyber. síly]]<br />[[Soubor: VelitelstviTeritorialnichSil.jpg|22px|link=Teritoriální síly Armády České republiky]] [[Teritoriální síly Armády České republiky|Teritoriální síly]]
  | velitelství = [[Praha]]
  | výročí = 30. června – [[Den ozbrojených sil České republiky]]
  | vrchní velitel = [[Petr Pavel]]
  | titul vrchního velitele = [[Prezident České republiky|Vrchní velitel]]
  | ministr = [[Jana Černochová]]
  | titul ministra = [[Seznam ministrů obrany České republiky|Ministryně obrany]]
  | velitel = [[Armádní generál|arm. gen.]] [[Karel Řehka]]
  | titul velitele = {{nowrap|[[Seznam náčelníků Generálního štábu Armády České republiky|Náčelník Gen. štábu]]}}
  | věk = 
  | délka odvodu = 
  | stav aktuální k = 
  | k dispozici = 
  | k dispozici žen = 
  | vhodných = 
  | vhodných žen = 
  | branci rok = 
  | brankyně = 
  | aktivní = cca 23,6 tisíce (2025)<ref>{{Citace elektronického periodika | příjmení = Novák | jméno = Jan | titul = Armáda přestala ukazovat čísla. Vloni přibylo 176 vojáků, potřeba je 10krát víc | periodikum = Seznam Zprávy | odkaz na periodikum = Seznam Zprávy | url = https://www.seznamzpravy.cz/clanek/domaci-zivot-v-cesku-armada-prestala-ukazovat-cisla-vloni-pribylo-176-vojaku-potreba-je-10krat-vic-272530 | datum vydání = 2025-03-26 | datum_přístupu = 2025-03-26}}</ref>
  | pořadí = 
  | rezervisté = 4 266 ([[Aktivní záloha ozbrojených sil České republiky|AZ]], 2024)<ref>{{Citace elektronického periodika
  | autor = ČTK
  | autor2 = ČT24
  | titul = Nábory nejdou podle představ, řekla Černochová. S armádními špičkami řešila, jak to zlepšit
  | periodikum = ct24.ceskatelevize.cz
  | url = https://ct24.ceskatelevize.cz/clanek/domaci/zive-brifink-po-jednani-cernochove-s-rehkou-349903
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-06-05
  }}</ref>
  | zahraničí = <!-- Výdaje -->
  | rozpočet = 116,1 mld. Kč (2025)<ref name="penize">{{Citace elektronické monografie
  | titul = Obrana České republiky v číslech: 2025
  | vydavatel = [[Ministerstvo obrany České republiky|Ministerstvo obrany]]
  | url = https://mocr.mo.gov.cz/assets/multimedia-a-knihovna/publikace/mo/rozpocet-2025-ver-web.pdf
  | datum přístupu = 2025-04-06
  | strany = 11
  }}</ref>
  | domácí dodavatelé = [[Czechoslovak Group]]<br/>[[Colt CZ Group]]<br/>[[STV Group]]<br/>[[Sellier & Bellot]]<br/>[[Aero Vodochody]]<br/>[[Omnipol]]<br/>[[L.P.P holding]]<br/>[[MPI Group]]<br/>[[SVOS]]<br/>[[Zeveta Bojkovice]]<br/>[[Synthesia]]
  | zahraniční dodavatelé = [[BAE Systems]] – [[Saab]]<br/>[[Airbus Group|EADS]] – [[Airbus]], [[CASA]]<br/>[[Fabrique Nationale de Herstal|Fabrique Nationale]]<br/>[[General Dynamics]]<br/>[[Iveco]] <br/>[[Bell Helicopter Textron]]
  }}
  '''Armáda České republiky''' ('''AČR''') představuje hlavní složku [[Ozbrojené síly České republiky|ozbrojených sil České republiky]], které dále tvoří [[Vojenská kancelář prezidenta republiky]] a [[Hradní stráž]].<ref name=":3">{{Citace elektronické monografie | titul = Armáda České republiky se představuje | url = http://www.acr.army.cz/scripts/detail.php?id=5090 | vydavatel = army.cz | datum_vydání = 2017 | datum_přístupu = 2018-01-16 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180116200159/http://www.acr.army.cz/scripts/detail.php?id=5090 | datum archivace = 2018-01-16 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  V čele organizační struktury AČR stojí [[Generální štáb Armády České republiky|generální štáb]], jehož [[Seznam náčelníků Generálního štábu Armády České republiky|náčelníkem]] je od 1. července 2022 [[Karel Řehka]]. Civilní řízení a demokratickou kontrolu armády zajišťuje [[Ministerstvo obrany České republiky]]. Od 1. ledna 2005 je česká armáda plně profesionalizovaná; dobrovolníci slouží v jednotkách [[Aktivní záloha ozbrojených sil České republiky|aktivní zálohy]].
  
  Armáda České republiky je tvořena svazky a útvary několika druhů sil, mezi které patří [[Pozemní síly Armády České republiky|pozemní síly]], [[Vzdušné síly Armády České republiky|vzdušné síly]], [[Speciální síly Armády České republiky|speciální síly]], [[Informační a kybernetické síly Armády České republiky|Informační a kybernetické síly]], [[Teritoriální síly Armády České republiky|teritoriální síly]] a další odborné a podpůrné složky, včetně [[Duchovní služba Armády České republiky|duchovní služby]].
  
  Hlavní bojovou část [[Pozemní síly Armády České republiky|pozemních sil]] AČR tvoří dvě mechanizované [[Brigáda (jednotka)|brigády]] a [[43. výsadkový pluk|výsadkový pluk]], doplněné čtyřmi [[pluk]]y bojové podpory a jedním plukem bojového zabezpečení. [[Vzdušné síly Armády České republiky|Vzdušné síly]] zahrnují vojenské [[letectvo]] a [[Protivzdušná obrana|protivzdušnou obranu]] zabezpečující [[Svrchovanost|suverenitu]] a&nbsp;obranyschopnost [[Vzdušný prostor|vzdušného prostoru]] ČR v rámci [[NATINAMDS]].<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = Velitelství vzdušných sil | vydavatel = acr.army.cz | datum_aktualizace = 2015-11-03 | datum_přístupu = 2015-11-16 | url = http://www.acr.army.cz/struktura/generalni-stab/velitelstvi-vzdusnych-sil-86864/ | url archivu = https://web.archive.org/web/20161121003610/http://www.acr.army.cz/struktura/generalni-stab/velitelstvi-vzdusnych-sil-86864 | datum archivace = 2016-11-21 | nedostupné = ano }}</ref> [[Speciální síly Armády České republiky|Speciální síly]], [[Informační a kybernetické síly Armády České republiky|informační a kybernetické síly]] a [[Teritoriální síly Armády České republiky|teritoriální síly]] představují menší a úžeji zaměřené organizační celky na úrovni skupin.
  
  Hlavní úkoly Armády České republiky stanovuje zákon č. 219/1999 Sb., o ozbrojených silách České republiky, jako obranu proti [[Invaze|vnějšímu napadení]] a plnění úkolů na základě [[Mezinárodní smlouva|mezinárodních smluvních]] závazků týkajících se společné [[obrana (vojenství)|obrany]] nebo operací na udržení míru a bezpečnosti.<ref>{{Citace Sbírky zákonů | typ = zákon | číslo = 219 | rok = 1999 | titul = o ozbrojených silách České republiky | paragraf = 9}}</ref>
  
  AČR se primárně připravuje na obranu území státu nebo spojenců v rámci kolektivní obrany [[Severoatlantická aliance|NATO]] dané článkem&nbsp;5 [[Severoatlantická smlouva|Severoatlantické smlouvy]], případně [[Společná zahraniční a bezpečnostní politika|Společnou bezpečnostní a obrannou politikou EU]]. Zahraniční nasazení AČR vychází rovněž z členství v [[Organizace spojených národů|OSN]], [[Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě|OBSE]] nebo [[Visegrádská skupina|V4]] ([[Obranná spolupráce Visegrádské skupiny]]).<ref>{{Citace monografie | titul = Dlouhodobý výhled pro obranu 2030 | url = http://www.mocr.army.cz/images/id_40001_50000/46088/Dlouhodob___v__hled_pro_obranu_2030.pdf | vydavatel = Ministerstvo obrany České republiky – VHÚ Praha | místo = Praha | rok = 2015 | kapitola = IV. ÚČAST V BUDOUCÍCH OPERACÍCH | strany = 8 | isbn = 978-80-7278-666-4 | datum archivace = 2016-12-25 | url archivu = https://web.archive.org/web/20161225185036/http://www.mocr.army.cz/images/id_40001_50000/46088/Dlouhodob___v__hled_pro_obranu_2030.pdf | nedostupné = ano }}</ref><ref name=":3" />
  
  {{TOCLIMIT|2}}
  
  == Historie ==
  Armáda České republiky navazuje svou tradicí na [[československé legie]] z období [[První světová válka|první světové války]], které působily především [[Československé legie v Rusku|v Rusku]], [[Československé legie ve Francii|Francii]] a [[Československé legie v Itálii|Itálii]] a čítaly přibližně 140 000 mužů. Tyto legie se po vzniku samostatného státu v roce 1918 staly základem armády první [[První republika|Československé republiky (1918–1939)]].<ref name=":4">{{Citace elektronického periodika
  | titul = Historie armády
  | periodikum = DoArmády
  | url = https://doarmady.mo.gov.cz/o-armade/poznejte-armadu/historie-armady-cr
  | datum přístupu = 2025-06-27
  }}</ref>
  
  V období druhé světové války se současná Armáda ČR odkazuje především na československý zahraniční a domácí odboj, nikoli na ozbrojené složky [[Protektorát Čechy a Morava|Protektorátu Čechy a Morava]].<ref name=":4" />
  
  Po roce 1945 vznikla Československá armáda, která byla v roce 1954 reorganizována jako [[Československá lidová armáda]] (ČSLA) a plnila roli ozbrojené síly socialistického státu v rámci [[Varšavská smlouva|Varšavské smlouvy]].<ref name=":4" />
  
  Po roce 1989 došlo k postupné modernizaci a transformaci armády, která po rozdělení Československa v roce 1993 přešla do podoby současné Armády České republiky.<ref name=":4" />
  
  === 1993–současnost ===
  Po skončení [[Studená válka|studené války]] a rozpuštění Varšavské smlouvy se Česká republika zaměřila na vstup do NATO, což bylo klíčovým cílem její zahraniční politiky. Nejprve se zapojila do programu [[Partnerství pro mír]] a 12. března 1999 se spolu s Maďarskem a Polskem stala členem Aliance, která tehdy čítala 16 států. Tím se ČR stala součástí nejsilnější politicko-vojenské organizace na světě a dosáhla dosud nejvyšší úrovně své bezpečnosti.<ref name=":4" />
  
  Členství v NATO znamenalo zapojení do kolektivní obrany, přístup ke sdílení vojenských informací a spolupráci s ostatními členskými státy. To umožnilo Česku lépe reagovat na nové bezpečnostní hrozby a účastnit se společných cvičení i misí po celém světě. Vstup do Aliance také výrazně podpořil profesionalizaci Armády České republiky, která byla dokončena v lednu 2005 zrušením povinné základní služby a přechodem na armádu složenou pouze z profesionálních vojáků. Profesionalizace umožnila lepší využití moderní techniky a vyšší kvalitu výcviku.
  
  Armáda ČR pokračuje v rozvoji a modernizaci, s cílem do roku 2035 zvýšit počet profesionálních vojáků na 38 000 a rozšířit i počet civilních zaměstnanců a aktivní zálohy. V roce 2020 vznikla nová velitelství [[Informační a kybernetické síly Armády České republiky|kybernetických a teritoriálních sil]], která doplnila stávající [[Pozemní síly Armády České republiky|pozemní]], [[Vzdušné síly Armády České republiky|vzdušné]] a [[Speciální síly Armády České republiky|speciální síly]]. Tato změna reaguje na nové hrozby, zejména kybernetické, a odpovídá standardům NATO.
  
  Součástí moderní struktury je i [[Velitelství pro operace Armády České republiky|Velitelství pro operace]] (VeOper), které plánuje a řídí operace v ČR i v zahraničí, včetně koordinace s NATO a EU. V pozemních silách vznikl [[43. výsadkový pluk]] jako nový manévrový prvek vedle [[7. mechanizovaná brigáda|7. mechanizované brigády]] a [[4. brigáda rychlého nasazení|4. brigády rychlého nasazení]]. Pro logistickou podporu spojenců byl v [[Rakovník]]u založen [[prapor podpory nasaditelných sil]].
  
  === Vývoj výdajů na armádu ===
  Největší výzkumy, jak by měly vypadat výdaje na armádu, probíhaly v době [[Studená válka|studené války]] (1946–1989), protože válečné výdaje za [[Druhá světová válka|2. světové války]] některé země přivedly do vážných ekonomických potíží (např. [[Spojené království|Velká Británie]]) a vlády se tomu chtěly vyhnout nebo být alespoň připraveny. Podle těchto výzkumů bývá za hranici, kdy vojenské výdaje začínají ohrožovat ekonomickou prosperitu i samotnou podstatu ekonomiky, považována hodnota 5 % [[Hrubý národní produkt|HNP]] (hrubý národní produkt). V poslední době{{kdy?}} se udávají výdaje na obranu vůči [[Hrubý domácí produkt|HDP]] (hrubý domácí produkt), což je přesněji určitelné číslo než dříve uváděné HNP. Zatímco v období studené války vycházela čísla [[Východní blok|východního bloku]] u HNP vůči HDP spíše nižší, u [[Západní blok|západních států]] spíše vyšší.<ref name=":1">{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Khol
  | jméno = David
  | titul = Jak vysoké výdaje na obranu by měla mít Česká republika?
  | periodikum = Armyweb.cz
  | url = https://www.armyweb.cz/clanek/jak-vysoke-vydaje-na-obranu-by-mela-mit-ceska-republika
  | datum vydání = 2019-01-11
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-01-31
  }}</ref>
  
  Vyjadřování výdajů na armádu jako procento k [[Hrubý domácí produkt|HDP]] (hrubý domácí produkt) se používá, protože nejlépe vyjadřuje zátěž ekonomiky státu (tj. jakou část nově vytvořené hodnoty stát vydává na zajištění vojenské ochrany státu) a umožňuje to jednoduché srovnání jak mezi státy, tak v jednom státě v různé době.
  
  V době ohrožení hitlerovským Německem šlo v roce 1934 v Československu na obranu 16 % HNP, v roce 1938 až 21 % HNP.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Denčevová
  | jméno = Ivana
  | titul = V roce 1938 šlo na obranu až 21 procent HDP. Ne všichni politici s tím ale souhlasili, říká historik
  | periodikum = iROZHLAS
  | url = https://www.irozhlas.cz/veda-technologie/historie/vydaje-na-obranu-1938-21-procent-hdp-prvni-republika-ceskoslovensko_2303212200_elev
  | datum vydání = 2023-03-21
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-01-31
  }}</ref><ref>{{Citace elektronické monografie
  | příjmení = Šrámek
  | jméno = Pavel
  | titul = Vojenské výdaje Československa v letech 1919 až 1938 (v miliardách Kč)
  | url = https://armada.vojenstvi.cz/predvalecna/cisla/vojenske-vydaje-ceskoslovenska-v-letech-1919-az-1938-v-miliardach-kc.htm
  | vydavatel = Československá armáda
  | datum vydání = 2001-08-22
  | datum přístupu = 2024-01-31
  | jazyk = cs
  }}</ref>
  
  V době [[Komunistický režim v Československu|komunistického režimu]] (1948–1989) vydávalo Československo oficiálně na armádu 5 % HNP, ale toto číslo nezahrnovalo investice do zbrojního průmyslu nebo řadu dalších výdajů vojenského charakteru, která byla ukryta do rozpočtových kapitol jiných ministerstev nebo i jednotlivých státních podniků. Celkové výdaje tak byly 6–7 % HNP. Během studené války však docházelo k jejich zvyšování, v jejím vyvrcholení v roce 1987 šlo v Československu na armádu 24,5 miliardy Kčs, což bylo 20 % státního rozpočtu a skoro 6 % HNP.<ref name=":2">{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Danda
  | jméno = Oldřich
  | titul = Československo dávalo na armádu až 20 procent rozpočtu
  | periodikum = Novinky.cz
  | url = https://www.novinky.cz/clanek/domaci-ceskoslovensko-davalo-na-armadu-az-20-procent-rozpoctu-40506613
  | datum vydání = 2025-02-03
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2025-02-03
  }}</ref> Většina peněz byla používána na nákup vojenské techniky a její servis, pak platy profesionálních vojáků, budování opevnění, ale i stavby zařízení pro sovětskou armádu, která v té době v ČSSR pobývala. V té době výdaje ČSSR na armádu nevybočovaly z průměru obou znepřátelených bloků (východní blok a západní blok), který na začátku 80. let byl 5,9 % HDP a v roce 1989, kdy došlo k uvolnění napětí mezi bloky, už jen 4,5 %.<ref name=":2" />
  
  Se vstupem do NATO (1999) přijalo Česko závazek vynakládat na obranu 2 % HDP. Tento spojenecký závazek byl dlouho zanedbáván a klesl až k výši 1 % HDP. Do roku 2021 byl Vládou ČR přislíben podíl alespoň 1,4 % HDP.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Armádní výzbroj a výdaje na obranu
  | periodikum = NKÚ
  | url = https://www.nku.cz/cz/kontrola/analyzy/armadni-vyzbroj---test-id11640/
  | datum přístupu = 2024-01-31
  }}</ref> Teprve po [[Ruská invaze na Ukrajinu|ruské invazi na Ukrajinu]] (2022) došlo ke zvyšování výdajů na obranu a v roce 2024 bylo dosaženo závazku 2 % HDP.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = 
  | jméno = 
  | titul = Výdaje na obranu přesáhnou hranici dvou procent HDP
  | periodikum = Ministerstvo obrany ČR
  | url = https://mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/vydaje-na-obranu-poprve-presahnou-hranici-dvou-procent-hdp-246635/
  | datum vydání = 2023-09-27
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-01-31
  }}</ref><ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = 
  | jméno = 
  | titul = Česká republika splní za rok 2024 závazek vydávat 2 % HDP na obranu
  | periodikum = 
  | vydavatel = Ministerstvo obrany ČR
  | url = https://mocr.mo.gov.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/ceska-republika-splni-za-rok-2024-zavazek-vydavat-2--hdp-na-obranu-255877/
  | datum vydání = 2025-01-06
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2025-02-03
  }}</ref> V roce 2025 došlo k rozhodnutí o navyšování výdajů o 0,2 % HDP ročně až na 3 % nejpozději v roce 2030.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Sněmovna podpořila zvyšování výdajů na obranu na úroveň tří procent HDP
  | periodikum = FORUM 24
  | url = https://www.forum24.cz/snemovna-podporila-zvysovani-vydaju-na-obranu-na-uroven-tri-procent-hdp
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2025-06-06
  }}</ref>
  
  == Struktura ==
  Od ledna 2020 došlo ke změně v systému velení AČR, jehož strategickou a taktickou část rozšířilo nové velitelství pro operace.<ref>{{Citace elektronického periodika | příjmení1 = Magdoňová | jméno1 = Jana | titul = Česká armáda od ledna mění systém velení. Nové operační velitelství řeší hlavně mise v Iráku a Mali | periodikum = iROZHLAS | vydavatel = Český rozhlas | datum_vydání = 2020-01-12 | url = https://www.irozhlas.cz/zpravy-svet/armada-cr-afghanistan-iran-kasem-solejmani-irak-mise-vycvik-metnar-reportaz_2001120804_gak | datum_přístupu = 2020-01-21}}</ref> Další novinkou byl vznik [[Teritoriální síly Armády České republiky|teritoriálních]] a [[Informační a kybernetické síly Armády České republiky|informačních a kybernetických sil]], resp. jejich velitelství (vznik 2019, počáteční operační schopnosti 2020).
  
  {| class="wikitable"
  |+ Organizační makrostruktura Armády České republiky<ref>{{Citace elektronické monografie
   | titul = Koncepce výstavby Armády České republiky 2035
   | url = https://mocr.mo.gov.cz/assets/informacni-servis/zpravodajstvi/kvacr_2035_final.pdf
   | vydavatel = Ministerstvo obrany České republiky – VHÚ Praha
   | datum_vydání = 2024
   | editoři = Milena Krejsová, Kamil Novák
   | kapitola = Příloha 2 Cílová organizační makrostruktura AČR
   | strany = 42–43
  }}</ref>
  ! [[Vojenská strategie|Strategická]] úroveň velení
  | [[Seznam náčelníků Generálního štábu Armády České republiky|Náčelník Generálního štábu Armády České republiky]] || [[Generální štáb Armády České republiky]] || [[Ředitelství speciálních sil]]
  |-
  ! [[Vojenská operace|Operační]] úroveň velení
  | [[Velitelství pro operace]] || — || —
  |-
  ! [[Vojenská taktika|Taktická]] úroveň velení
  | [[Velitelství pozemních sil]]<br>[[Velitelství vzdušných sil]]<br>[[Velitelství teritoriálních sil]]<br>[[Velitelství informačních a kybernetických sil]]<br>[[Velitelství výcviku – Vojenská akademie]] || Agentura personalistiky<br>Finanční správa<br>Agentura komunikačních a&nbsp;informačních systémů<br>Agentura logistiky<br>Agentura vojenského zdravotnictví || Útvary speciálních sil
  |}
  
  === Síly AČR ===
  Svazky a útvary Armády České republiky se dělí na několik [[Druhy vojsk|druhů sil]] – pozemní, vzdušné, speciální, informační a kybernetické a teritoriální. Toto členění odpovídá moderním bezpečnostním výzvám a je v souladu se strukturou většiny armád členských států NATO.<ref name="KVAČR 2035" />
  
  ==== Pozemní síly ====
  {{Podrobně|Pozemní síly Armády České republiky}}
  [[Soubor:Galerie 1.png|náhled|Vojáci s puškami [[CZ 805 BREN]] na bojovém vozidle pěchoty [[BVP-2]]]]
  Pozemní síly (PozS) Armády České republiky tvoří zejména mechanizované jednotky, výsadkové vojsko, ženijní a chemické vojsko, dělostřelectvo, logistické útvary a složky zpravodajského zabezpečení. Jejich hlavním úkolem je příprava k obraně České republiky a plnění závazků vyplývajících z členství v mezinárodních organizacích, zejména NATO a EU.<ref name="KVAČR 2030">{{Citace elektronické monografie
  | titul = Koncepce výstavby Armády České republiky 2030
  | url = http://www.mocr.army.cz/images/id_40001_50000/46088/koncepce__2030.pdf
  | vydavatel = Ministerstvo obrany České republiky – VHÚ Praha
  | místo = Praha
  | datum_přístupu = 2020-01-03
  | url archivu = https://web.archive.org/web/20200713040926/http://www.mocr.army.cz/images/id_40001_50000/46088/koncepce__2030.pdf
  | datum archivace = 2020-07-13
  | nedostupné = ano
  | datum_vydání = 2019
  }}</ref>
  
  Struktura:<ref>{{Citace elektronické monografie
   | titul = Velitelství Pozemních sil AČR
   | url = https://acr.army.cz/struktura/generalni/poz/velitelstvi-pozemnich-sil-acr-221600/
   | datum aktualizace = 2023-05-08
   | datum přístupu = 2024-07-21
   | vydavatel = Acr.army.cz
  }}</ref>
  * [[Velitelství pozemních sil]] (Olomouc)
  ** [[4. brigáda rychlého nasazení]] (Žatec)
  ** [[7. mechanizovaná brigáda]] (Hranice)
  ** [[43. výsadkový pluk]] (Chrudim)
  ** [[13. dělostřelecký pluk]] (Jince)
  ** [[15. ženijní pluk]] (Bechyně)
  ** [[31. pluk radiační, chemické a biologické ochrany]] (Liberec)
  ** [[53. pluk průzkumu a elektronického boje]] (Opava)
  ** [[14. pluk logistické podpory]] (Pardubice)
  
  ==== Vzdušné síly ====
  {{Podrobně|Vzdušné síly Armády České republiky}}
  [[Soubor:2 x Saab JAS-39 Gripen and 2 x Aero L-159 of the Czech Air Force, based at AFB Čáslav, inflight.jpg|náhled|Letouny [[Saab JAS-39 Gripen]] a&nbsp;[[Aero L-159 Alca]]]]
  Vzdušné síly (VzS) Armády České republiky zahrnují taktické, vrtulníkové a dopravní letectvo, vojsko pozemní protivzdušné obrany, radiotechnické jednotky a systémy velení, řízení a průzkumu. Dále zajišťují služby řízení letového provozu, letecké navigace a zpravodajské zabezpečení.
  
  Mezi hlavní úkoly VzS patří ochrana vzdušného prostoru České republiky, obrana klíčových objektů důležitých pro obranu státu a podpora ostatních druhů sil AČR i ozbrojených sil spojenců v rámci NATO a EU.<ref name="KVAČR 2030" />
  
  Struktura:<ref>{{Citace elektronické monografie
   | titul = Velitelství Vzdušných sil AČR
   | url = https://acr.army.cz/struktura/generalni-stab/velitelstvi-vzdusnych-sil-86864/
   | datum aktualizace = 2024-03-21
   | datum přístupu = 2024-07-21
   | vydavatel = Acr.army.cz
  }}</ref>
  * [[Velitelství vzdušných sil]] (Praha)
  ** [[21. základna taktického letectva]] (Čáslav)
  ** [[22. základna vrtulníkového letectva]] (Vícenice u Náměště nad Oslavou)
  ** [[24. základna dopravního letectva]] (Praha-Kbely)
  ** [[25. protiletadlový raketový pluk]] (Strakonice)
  ** [[26. pluk velení, řízení a průzkumu]] (Brandýs nad Labem-Stará Boleslav)
  ** [[Správa letiště Pardubice]] (Pardubice)
  
  ==== Speciální síly ====
  {{Podrobně|Speciální síly Armády České republiky}}
  [[Soubor:Joint exercise of the Duvdevan Unit and the 601st Special Forces Group of the Czech army, August 2017. V.jpg|náhled|Odstřelovači 601. skupiny speciálních sil]]
  Speciální síly (SpecS) jsou rozvíjeny za účelem prosazování ochrany a obrany zájmů ČR s důrazem na schopnosti ke zvládání krizí v celé škále od dlouhodobých operací nízké intenzity typů „podpora a vliv“ až po krátkodobé operace vyšší intenzity, a to v krycím či utajeném režimu činnosti.<ref name="KVAČR 2030" />
  
  Struktura:<ref>{{Citace elektronické monografie
   | titul = Ředitelství speciálních sil
   | url = https://acr.army.cz/struktura/generalni/specialni-sily/reditelstvi-specialnich-sil-104392/
   | datum aktualizace = 2023-10-28
   | datum přístupu = 2024-07-21
   | vydavatel = Acr.army.cz
  }}</ref>
  * [[Ředitelství speciálních sil]] (Praha)
  ** [[601. skupina speciálních sil]] (Prostějov)
  ** [[Centrum podpory speciálních sil]] (Olomouc)
  
  ==== Informační a kybernetické síly ====
  {{Podrobně|Informační a kybernetické síly Armády České republiky}}
  [[Soubor:Jednotka střediska informačních operací.jpg|náhled|Středisko informačních operací v&nbsp;terénu]]
  Informační a kybernetické síly (InKyS),<ref name="KVAČR 2035">{{Citace monografie
   | titul = Koncepce výstavby Armády České republiky 2035
   | vydavatel = Ministerstvo obrany České republiky – VHÚ Praha
   | místo = Praha
   | rok = 2024
   | isbn = 978-80-7278-873-6
   | url = https://mocr.army.cz/images/id_40001_50000/46088/KVA__R_2035_Final.pdf
  }}</ref><ref>{{Citace elektronické monografie | titul = VELITELSTVÍ KYBERNETICKÝCH SIL A INFORMAČNÍCH OPERACÍ | url = http://www.acr.army.cz/struktura/generalni/kyb/velitelstvi-kybernetickych-sil-a-informacnich-operaci-214169/ | vydavatel = army.cz | datum_aktualizace = 2019-10-29 | datum_přístupu = 2020-01-21 | url archivu = https://web.archive.org/web/20200530004358/http://www.acr.army.cz/struktura/generalni/kyb/velitelstvi-kybernetickych-sil-a-informacnich-operaci-214169/ | datum archivace = 2020-05-30 | nedostupné = ano }}</ref> monitorují, plánují a řídí operace v kybernetickém prostoru a informačním prostředí na taktické úrovni a podporují plánování a řízení strategické komunikace.
  
  Struktura:<ref>{{Citace elektronické monografie
   | titul = Velitelství informačních a kybernetických sil
   | url = https://acr.army.cz/struktura/generalni/kyb/velitelstvi-kybernetickych-sil-a-informacnich-operaci-214169/
   | datum aktualizace = 2024-07-04
   | datum přístupu = 2024-07-21
   | vydavatel = Acr.army.cz
  }}</ref><ref>{{Citace elektronické monografie
   | příjmení = Budiková
   | jméno = Jindřiška
   | titul = Informační a kybernetické síly slaví 5 let: Chrání před hackery, klamou a mění myšlení nepřítele
   | url = https://acr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/informacni-a-kyberneticke-sily-slavi-5-let:-chrani-pred-hackery--klamou-a-meni-mysleni-nepritele-252333/
   | datum vydání = 2024-07-01
   | datum přístupu = 2024-07-21
   | vydavatel = Acr.army.cz
  }}</ref>
  * [[Velitelství informačních a kybernetických sil]] (Brno)
  ** [[91. skupina informačního boje]] (Olomouc)
  ** [[92. skupina kybernetického boje]] (Brno)
  
  ==== Teritoriální síly ====
  {{podrobně|Teritoriální síly Armády České republiky}}
  Teritoriální síly (TerS) jsou tvořeny velitelstvím teritoria a krajskými vojenskými velitelstvími (KVV) jako vojenskými územními prvky pro zabezpečení a řešení otázek obrany a&nbsp;ochrany teritoria. Jejich úkolem je plánování, řízení a příprava AZ v podřízenosti KVV, obrana a ochrana objektů důležitých pro obranu státu či podpora spojeneckých vojsk na území ČR.<ref name="KVAČR 2030" />
  [[Soubor:Střelecká příprava.jpg|náhled|Střelecká příprava příslušníků [[Aktivní záloha ozbrojených sil České republiky|Aktivní zálohy]]]]
  Struktura:<ref>{{Citace elektronické monografie
   | titul = Velitelství teritoriálních sil
   | url = https://acr.army.cz/struktura/generalni/ter/velitelstvi-teritoria-214170/
   | datum aktualizace = 2023-01-05
   | datum přístupu = 2024-07-21
   | vydavatel = Acr.army.cz
  }}</ref><ref>{{Citace elektronické monografie
   | titul = Krajská vojenská velitelství
   | url = https://acr.army.cz/scripts/detail.php?id=225876
   | datum aktualizace = 2023-03-30
   | datum přístupu = 2024-07-21
   | vydavatel = Acr.army.cz
  }}</ref><ref>{{Citace elektronické monografie
   | titul = Kontakty - Krajská vojenská velitelství
   | url = https://acr.army.cz/scripts/detail.php?id=203437
   | datum aktualizace = 2023-05-02
   | datum přístupu = 2024-07-21
   | vydavatel = Acr.army.cz
  }}</ref>
  * [[Velitelství teritoriálních sil]] (Tábor)
  ** [[Krajské vojenské velitelství hlavní město Praha]] (Praha)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Praha]] (Praha)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Karlovy Vary]] (Karlovy Vary)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Ústí nad Labem]] (Ústí nad Labem)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Liberec]] (Liberec)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Hradec Králové]] (Hradec Králové)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Pardubice]] (Pardubice)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Jihlava]] (Jihlava)
  ** [[Krajské vojenské velitelství České Budějovice]] (České Budějovice)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Plzeň]] (Plzeň)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Brno]] (Brno)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Olomouc]] (Olomouc)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Ostrava]] (Ostrava)
  ** [[Krajské vojenské velitelství Zlín]] (Zlín)
  
  == Technika a výzbroj ==
  {{Podrobně|Seznam výzbroje Armády České republiky|Seznam vojenských letadel České republiky}}
  Hlavní druhy techniky a výzbroje Armády České republiky jsou sledované [[Smlouva o konvenčních ozbrojených silách v Evropě|Smlouvou o konvenčních ozbrojených silách v Evropě]]. Česká armáda může mít na základě této smlouvy ve výzbroji maximálně 957 [[tank]]ů, 1367 bojových obrněných vozidel, 767 [[Dělostřelectvo|dělostřeleckých]] systémů nad 100&nbsp;mm, 230 [[Vojenské letadlo#Bojová letadla|bojových letounů]] a 50 [[Bitevní vrtulník|bojových vrtulníků]].<ref name="přehled 2018" />
  
  K 29. únoru 2024{{Fakt/dne|20240229223220|}} armáda vlastnila celkem 63 tanků [[T-72]] (z toho 30 modernizovaných [[T-72M4CZ|T-72M4 CZ]]) a 14 tanků [[Leopard 2]] (darovaných Německem), 308 bojových obrněných vozidel [[BVP-1]], [[BVP-2]], [[BPzV Svatava]] a [[Pandur II]] a 166 dělostřeleckých systémů [[ShKH vz. 77|ShKH vz. 77 DANA]], [[120mm minomet vz. 82|vz. 82 PRÁM-L]] a&nbsp;[[ShM vz. 85 PRÁM-S|ShM vz. 85]]. Kromě smluvně omezované výzbroje měla AČR také 175 [[Lehké obrněné vozidlo|lehkých obrněných vozidel]], 149 vozidel se speciální nástavbou na podvozcích [[Bojové vozidlo pěchoty|bojových vozidel pěchoty]] a [[Obrněný transportér|obrněných transportérů]] nebo 36 obrněných zdravotních vozidel.<ref name="přehled 2018">{{Citace elektronické monografie | titul = Přehled hlavních druhů techniky a výzbroje AČR (stav k 1. lednu 2018) | url = http://www.acr.army.cz/technika-a-vyzbroj/technika/prehled-hlavnich-druhu-techniky-a-vyzbroje-acr-stav-k-1--lednu-2018-139806/ | vydavatel = acr.army.cz | datum_vydání = 2018-01-01 | datum_přístupu = 2018-06-20 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180625174427/http://www.acr.army.cz/technika-a-vyzbroj/technika/prehled-hlavnich-druhu-techniky-a-vyzbroje-acr-stav-k-1--lednu-2018-139806 | datum archivace = 2018-06-25 | nedostupné = ano }}</ref>{{není ve zdroji}}
  
  [[Vzdušné síly Armády České republiky|Vzdušné síly AČR]] disponují 38 bojovými a cvičnými letouny typu [[Saab JAS-39 Gripen|Gripen]] a [[Aero L-159 Alca|ALCA]], 14 dopravními a pozorovacími letouny, 4 bitevními vrtulníky [[Bell AH-1Z Viper]] a 39 dopravními a víceúčelovými vrtulníky typových řad [[Mil Mi-8|Mi-8]]/[[Mil Mi-17|17]]/[[Mil Mi-8#Mi-8AMT (Mi-171)|Mi-171Š]], [[PZL W-3 Sokół|W-3 Sokol]] a [[Bell UH-1Y Venom]].<ref name="přehled 2018" /><ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Helidat.cz
  | jméno = Roman Svoboda-
  | titul = Aktuální databáze armádních vrtulníků :: Helidat.cz
  | periodikum = helidat.cz
  | url = https://helidat.cz/DB.php?stav=1&uziti=3
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-07-03
  }}</ref>
  
  <gallery>
  Soubor:CZ P-10 C.jpg|Pistole CZ P-10
  Soubor:CZ BREN 2.jpg|Útočná puška CZ Bren 2
  Soubor:Tatra T-810 Czech Army 01.jpg|[[Tatra 810]]
  Soubor:Tank T72M4CZ moderna.jpg|T-72M4 CZ
  Soubor:Saab.jas39c.gripen.taxi.arp.jpg|JAS-39 Gripen
  Soubor:Aero L-159 of Czech Air Force (reg. 6061), taxiing, Radom AirShow 2005, Poland.jpg|L-159 ALCA
  Soubor:PZL Swidnik W3A vr.jpg|W-3A Sokol
  Soubor:Leopard 2 A4 (25379260508).jpg|Leopard 2 A4
  Soubor:152 mm samohybná kanónová houfnice vz. 77 (Dana).jpg|[[ShKH vz. 77|ShKH vz. 77 DANA]]
  Soubor:Pandur II (1).jpg|[[Pandur II]]
  Soubor:CZ Scorpion EVO III.jpg|[[CZ Scorpion EVO 3]]
  </gallery>
  
  == Modernizace výzbroje ==
  {{Viz též|Historie letecké techniky AČR}}
  [[Soubor:BAHNA 2018 - 579.jpg|náhled|Předmět „kauzy Pandur“ – KBVP Pandur II 8×8 CZ]]
  [[Soubor:Titus - IDET 2017.jpg|náhled|Obrněné vozidlo Titus]]
  [[Soubor:ELTA ELM-2084 MMR.JPG|náhled|Anténa radaru EL/M-2084]]
  [[Soubor:170602-N-RC734-116.jpg|náhled|UH-1Y (vlevo) a AH-1Z (vpravo)]]
  Armáda České republiky „zdědila“ výzbroj československé armády, která byla při [[Zánik Československa#Zánik České a Slovenské Federativní republiky (1992 /1993)|zániku ČSFR]] rozdělena většinou v poměru 2:1 mezi Česko a&nbsp;Slovensko. Výjimkou bylo letectvo a protivzdušná obrana, kde u některých zbraňových systémů došlo k dělení jiným způsobem jako např. [[MiG-29]] v poměru 1:1 nebo systémy PVOS [[S-200]] a [[S-300]], kdy každý stát si ponechal jen jeden druh.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Miroslav
  | jméno = Krátký
  | titul = Vojenské rozhledy - Protivzdušná obrana – 20 let od rozdělení Československa
  | periodikum = www.vojenskerozhledy.cz
  | url = https://www.vojenskerozhledy.cz/kategorie-clanku/strategicke-rizeni/protivzdusna-obrana-20-let-od-rozdeleni-ceskoslovenska
  | jazyk = cs-cz
  | datum přístupu = 2024-07-21
  }}</ref> Redukce početních stavů armády v&nbsp;90. letech znamenala vyřazení velkého počtu zbraní, materiálu a techniky. V souvislosti se vstupem do NATO v roce 1999 došlo na počátku 21. století k částečné modernizaci arzenálu AČR pořízením nové techniky domácího i&nbsp;zahraničního původu. Některé z těchto akvizic byly spojeny s korupčními či jinými aférami, ať už se jednalo o [[Kauza Pandury|kauzu obrněných transportérů Pandur]] a [[T-72M4CZ|modernizaci tanků T-72]] (místo 353 kusů nákladně modernizováno jen 30)<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Sviták
  | jméno = Ctirad
  | titul = Modernizace tanku T-72: Kalouskovy miliardy
  | periodikum = Armádní noviny
  | url = http://www.armadninoviny.cz/modernizace-tanku-t-72-kalouskovy-miliardy.html
  | datum_vydání = 2012-08-07
  | datum_přístupu = 2023-11-16
  }}</ref> nebo pořízení letounů [[Aero L-159 Alca#Služba|ALCA]] (většina z 72 objednaných kusů byla dlouhodobě uskladněna a&nbsp;neúspěšně nabízena k prodeji), [[Saab JAS-39 Gripen#Gripeny v Česku|Gripen]] a [[CASA C-295#Letouny CASA v AČR|CASA]].
  
  Ve spojitosti s [[Ukrajinská krize|ukrajinskou krizí]] a zhoršením [[Vztahy NATO a Ruska|vztahů NATO a Ruska]] v roce 2014 avizoval ministr obrany [[Martin Stropnický]] ([[ANO 2011|ANO]]) nahrazení radarů, vrtulníků a obrněných vozidel sovětského původu novou technikou, přičemž k zahájení výběrových řízení mělo dojít v roce 2015.<ref>{{Citace elektronického periodika | titul = Czech Military To Buy Helos, Vehicles, Radar | periodikum = Defense News | datum_vydání = 2015-01-27 | url = https://www.defensenews.com/home/2015/01/27/czech-military-to-buy-helos-vehicles-radar/ | datum_přístupu = 2018-06-26 }}{{Nedostupný zdroj}}</ref> [[Ministerstvo obrany České republiky|Ministerstvo obrany]] (MO) mělo v plánu nakoupit až 300 obrněných vozidel (v první fázi 62 kusů) [[Nexter Titus|Titus]] za 20 mld. Kč v několika vlnách mezi lety 2019 a 2023.<ref name="ministerstvoČR">{{Citace elektronického periodika | příjmení = Otto | jméno = Pavel | odkaz na autora = | titul = Obrana koupí od Tatry stovky transportérů Titus, má na to dvacet miliard | periodikum = e15.cz | odkaz na periodikum = e15.cz | datum vydání = 2016-08-17 | datum přístupu = 2016-08-17 | url = http://zpravy.e15.cz/byznys/prumysl-a-energetika/obrana-koupi-od-tatry-stovky-transporteru-titus-ma-na-to-dvacet-miliard-1314879}}</ref> Žádná z uvedených akvizic nebyla za Stropnického působení na MO v letech 2014 až 2017 realizována. Ministryně obrany [[Karla Šlechtová]] (za ANO) v květnu 2018 oznámila, že připravovaný nákup radarů a víceúčelových vrtulníků prověřuje policie.<ref>{{Citace elektronického periodika | příjmení1 = Stratilík | jméno1 = Ondřej | titul = Těžká hodina paní Karly. Vyšetřování miliardových zbrojních kontraktů odhalilo pnutí uvnitř hnutí ANO | periodikum = Euro.cz | vydavatel = Mladá fronta | datum_vydání = 2018-06-09 | url = https://www.euro.cz/politika/tezka-hodina-pani-karly-1408315 | datum_přístupu = 2018-06-26}}</ref>
  
  Náčelník Generálního štábu AČR [[Aleš Opata]] představil na setkání s novináři dne 18. června 2018 program modernizace Armády České republiky. Do roku 2027 podle něj měla armáda na nákup a modernizaci techniky vynaložit více než 100 miliard korun.<ref>{{Citace elektronického periodika | příjmení1 = Grohmann | jméno1 = Jan | titul = Klíčové modernizační projekty Armády ČR | periodikum = Armádní noviny | datum_vydání = 2018-06-19 | url = http://www.armadninoviny.cz/klicove-modernizacni-projekty-armady-cr.html | datum_přístupu = 2018-06-19}}</ref> [[Lubomír Metnar]], v pořadí třetí ministr obrany za ANO, avizoval podepsání některých strategických zakázek do konce roku 2019.<ref name="ČT24 smlouvy">{{Citace elektronického periodika
  | titul = Smlouvy na radary, vrtulníky i BVP podepíšeme letos, slíbil Metnar. Chce investovat 61 miliard
  | periodikum = ČT24
  | vydavatel = Česká televize
  | url = https://ct24.ceskatelevize.cz/domaci/2728136-smlouvy-na-radary-vrtulniky-i-bvp-podepiseme-letos-slibil-metnar-chce-investovat-61
  | datum_vydání = 2019-02-07
  | datum_přístupu = 2019-02-09
  }}</ref>
  
  20. prosince 2023 schválila vláda ČR, nový zásadní dokument pro modernizaci AČR a to Koncepci výstavby Armády ČR 2035 (KVAČR). Podle náčelníka generálního štábu [[Karel Řehka|Karla Řehky]] a ministryně obrany [[Jana Černochová|Jany Černochové]] je koncepce rozdělena na dvě části. První část se zabývá masivní modernizací techniky, zázemí a infrastruktury armády i zvýšením zásob. Tohle vše do konce 20. let 21. stol. Následně druhá část se má zaměřit na integraci nové techniky i výzbroje, modernizovat systém a zajistit životní cyklus nové techniky. Vše do roku 2035. Zároveň v tomto konceptu armáda popisuje několik cílů a jako hlavní prioritu stanovuje nábor nových členů až do hranice 30 tisíc vojáků z povolání a 10 tisíc příslušníků aktivních záloh.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Vláda schválila koncepci výstavby armády do roku 2035 – ODS
  | periodikum = Občanská demokratická strana
  | url = https://www.ods.cz/clanek/25126-vlada-schvalila-koncepci-vystavby-armady-do-roku-2035
  | jazyk = cs-CZ
  | datum přístupu = 2023-12-21
  }}</ref>
  
  === Dokončené akvizice ===
  ==== Vzdušné síly ====
  * 2 transportní letouny CASA C-295MW s termínem dodání 2020–2021; zakázka v hodnotě 2,34 mld. Kč uzavřena 14. prosince 2019 – náhrada dopravních letounů [[Jakovlev Jak-40|Jak-40]].<ref name="AN 26/12">{{Citace elektronického periodika
  | titul = Rok 2019: Ministerstvo obrany ČR koupilo vojenský materiál za 40 miliard korun
  | periodikum = Armádní noviny
  | url = https://www.armadninoviny.cz/2019-ministerstvo-obrany-cr-koupilo-material-za-40-miliard-korun.html
  | datum_vydání = 2019-12-26
  | datum_přístupu = 2020-01-03
  | příjmení1 = Grohmann
  | jméno1 = Jan
  }}</ref>
  * 16 přenosných [[Protiletadlový raketový komplet|protiletadlových kompletů]] velmi krátkého dosahu (VSHORAD) [[Robotsystem 70|RBS 70 NG]] s termínem dodání 2020 až 2021; zakázka v&nbsp;hodnotě 914 milionů Kč uzavřena 18. prosince 2018 – náhrada samohybných kompletů [[9K35 Strela-10|Strela-10M]].<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Protiletadlové komplety RBS 70 NG pro Armádu České republiky
  | periodikum = Armádní noviny
  | url = https://www.armadninoviny.cz/protiletadlove-komplety-rbs-70-ng-pro-armadu-ceske-republiky.html
  | datum_vydání = 2018-12-18
  | datum_přístupu = 2019-02-09
  | příjmení1 = Grohmann
  | jméno1 = Jan
  }}</ref> V roce 2022 předložila armáda návrh vládě na modernizaci těchto protiletadlových kompletů.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Šiška
  | jméno = Martin
  | titul = Ministerstvo obrany chystá modernizaci u 16 kusů přenosných protiletadlových raketových kompletů RBS-70
  | periodikum = www.czdefence.cz
  | url = https://www.czdefence.cz/clanek/ministerstvo-obrany-chysta-modernizaci-u-16-kusu-prenosnych-protiletadlovych-raketovych-kompletu-rbs-70
  | datum vydání = 2022-04-18
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref>
  * 8 3D radiolokátorů [[EL/M-2084]] kategorie MADR (Mobile Air Defence Radar) s termínem dodání 2021–2023; zakázka v hodnotě 3,5 miliardy Kč uzavřena 5. prosince 2019 – náhrada radarů P-37, výškoměrů PRV-17 aj.<ref name="AN 26/12" /> Poslední radiolokátor byl předaný v prosinci roku 2023.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Čapek
  | jméno = Karel
  | titul = Armáda má k dispozici všechny 3D radiolokátory MADR
  | periodikum = mocr.army.cz
  | vydavatel = Ministerstvo obrany ČR
  | url = https://mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/armada-ma-k-dispozici-vsechny-3d-radiolokatory-madr-248640/
  | datum vydání = 2023-12-20
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-12-27
  }}</ref>
  
  ==== Pozemní síly ====
  * 80 speciálních [[Lehké obrněné vozidlo|lehkých obrněných vozidel]] [[Iveco LMV]] (S-LOV-CBRN I a S-LOV-CBRN II) s&nbsp;termínem dodání 2020 až 2022; zakázka v&nbsp;hodnotě 5,1 miliardy Kč uzavřena 30. srpna 2018 – náhrada [[BRDM-2]]rch (vozidlo radiačního a chemického průzkumu) aj.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Obrana uzavřela smlouvu na 80 aut pro chemiky za pět miliard
  | periodikum = České noviny
  | vydavatel = ČTK
  | url = https://www.ceskenoviny.cz/zpravy/obrana-uzavrela-smlouvu-na-80-aut-pro-chemiky-za-pet-miliard/1657660
  | datum_vydání = 2018-08-30
  | datum_přístupu = 2019-02-09
  }}</ref>
  * V květnu 2022 oznámil premiér ČR [[Petr Fiala]], že Německo daruje AČR 15 starších tanků [[Leopard 2]] v modifikaci A4 jako náhradu za české tanky [[T-72]] které byly zaslány [[Ruská invaze na Ukrajinu|Ukrajině v rámci podpory v probíhající válce]].<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Německo daruje Česku 15 starších tanků. Ve hře je nákup nejmodernějších
  | periodikum = natoaktual.cz
  | url = https://www.natoaktual.cz/zpravy/leopard-tank-nemecko-armada-vojaci-fiala-cernochova.A220518_182057_na_zpravy_m00
  | datum vydání = 2022-05-18
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> První kus darovaných tanků Leopard 2A4 si AČR převzala rukou ministryně obrany [[Jana Černochová|Jany Černochové]] 21.12.2022.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Kabát
  | jméno = Ladislav
  | titul = Ministryně obrany převzala pro vojáky první Leopard 2A4
  | periodikum = mocr.army.cz
  | url = https://mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/ministryne-obrany-prevzala-pro-vojaky-prvni-leopard-2a4-241356/
  | datum vydání = 2022-12-21
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> Poslední čtrnáctý bojový tank byl předán v listopadu 2023. Vyprošťovací vozidlo bude dodáno v průběhu roku 2024.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Heloňa
  | jméno = Stanislav
  | titul = V kasárnách u Olomouce už je všech 14 Leopardů. Armáda tanky dostala za podporu Ukrajiny
  | periodikum = Hanácká Drbna - zprávy z Olomouce a Olomouckého kraje
  | url = https://hanacka.drbna.cz/zpravy/30156-v-kasarnach-u-olomouce-uz-je-vsech-14-tanku-leopard-armada-je-dostala-za-podporu-ukrajiny.html
  | datum vydání = 2023-11-22
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-12-27
  }}</ref>
  ** 21. února 2024 [[Německo]] nabídlo česku jako dar dalších 14 tanků Leopard 2A4 a vyprošťovací vozidlo Buffel 3 k již dodaným. Dalších 14 tanků přímo od společnosti [[Rheinmetall]] se pak na základě nabídky rozhodla v listopadu 2024 vláda pořídit za 3,98 mld. Kč. AČR by tak měla na konci roku 2026 disponovat 42 tanky a 2 vyprošťovacími vozidly.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Německo nabídlo ČR další bojové tanky Leopard 2A4
  | periodikum = acr.army.cz
  | url = https://acr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/nemecko-nabidlo-cr-dalsi-bojove-tanky-leopard-2a4--249441/
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-02-29
  }}</ref><ref>{{Citace elektronické monografie
   | příjmení1 = Kopecký
   | jméno1 = Josef
   | titul = Vláda je pro nákup 14 tanků Leopard 2A4. Cena zakázky bude 3,98 miliardy
   | url = https://www.idnes.cz/zpravy/domaci/jednani-vlady-informace-o-porizeni-tanku-leopard-2a4-prakticke-zdravotni-sestry.A241120_045247_domaci_kop
   | vydavatel = MAFRA
   | datum_vydání = 2024-11-20
   | datum_přístupu = 2024-11-20
  }}</ref>
  * 62 kolových obrněných vozidel [[Nexter Titus|Titus]] (6 velitelsko-štábních a 36 spojovacích vozidel a 20 vozidel MKPP, tj. místo koordinace palebné podpory) s termínem dodání 2022 až 2024; zakázka v&nbsp;hodnotě 6,072 miliardy Kč uzavřena 21. června 2019 – náhrada zastaralé techniky jednotek [[4. brigáda rychlého nasazení]].<ref>{{Citace elektronické monografie
  | titul = Smlouva na 62 kolových obrněných vozidel TITUS byla podepsána
  | url = http://www.mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/smlouva-na-62-kolovych-obrnenych-vozidel-titus-byla-podepsana-213166/
  | vydavatel = mocr.army.cz
  | datum_přístupu = 2019-07-09
  | url archivu = https://web.archive.org/web/20190626160216/http://www.mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/smlouva-na-62-kolovych-obrnenych-vozidel-titus-byla-podepsana-213166/
  | datum archivace = 2019-06-26
  | nedostupné = ano
  | příjmení1 = Pejšek
  | jméno1 = Jan
  | datum_vydání = 2019-06-24
  }}</ref> První kus si AČR převzala na veletrhu IDET v Brně 24.5.2023<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Krupička
  | jméno = Martin
  | titul = Armáda převzala první obrněnec TITUS, špičku v moderních spojovacích technologiích
  | periodikum = acr.army.cz
  | url = https://acr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/armada-prevzala-prvni-obrnenec-titus--spicku-v-modernich-spojovacich-technologiich-244214/
  | datum vydání = 2023-05-24
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> a dodávka byla dokončena 26. června 2024 převzetím posledního vozidla ve verzi KOVVŠ.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = CZDEFENCE
  | titul = Dodávky speciálních vozidel TITUS pro Armádu České republiky byly úspěšně dokončeny
  | periodikum = www.czdefence.cz
  | url = https://www.czdefence.cz/clanek/dodavky-specialnich-vozidel-titus-pro-armadu-ceske-republiky-byly-uspesne-dokonceny
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-07-02
  }}</ref>
  * V roce 2019 byla objednána také následující vojenská technika: lehká obrněná vozidla průzkumná (LOV-Pz), mobilní prostředky elektronického boje (EB) STARKOM na podvozcích Tatra 815-7 8×8, 31 těžkých kontejnerových nakladačů T-815 7 MSH-165-SCA, 34 vozidel T-810, 37 vozidel T-815 (valník), atd.<ref name="AN 26/12" />
  * Automobily [[Toyota Hilux]] v celkovém počtu 1600 kusů – náhrada vozidel [[UAZ-469]];<ref name="ČT24 smlouvy" /> Prvních 65 aut si AČR převzala 10.8.2021 na základně ve Štěpánově u Olomouce.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Voska
  | jméno = Michal
  | titul = Nová technika pro 21. století: Armáda slavnostně převzala první automobily Toyota Hilux
  | periodikum = mocr.army.cz
  | url = https://mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/nova-technika-pro-21--stoleti:-armada-slavnostne-prevzala-prvnich-65-automobilu-toyota-hilux-229343/
  | datum vydání = 2021-08-10
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> Dodávky se uskutečnily v letech 2021–2024.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Voska
  | jméno = Michal
  | titul = Nová technika pro 21. století: Armáda slavnostně převzala první automobily Toyota Hilux
  | periodikum = mocr.army.cz
  | url = https://mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/nova-technika-pro-21--stoleti:-armada-slavnostne-prevzala-prvnich-65-automobilu-toyota-hilux-229343/
  | datum vydání = 2021-08-10
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2022-06-03
  }}</ref><ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Automobil osobní terénní - nákup {{!}} Národní elektronický nástroj
  | periodikum = nen.nipez.cz
  | url = https://nen.nipez.cz/verejne-zakazky/p:vz:query=automobil%20osobn%C3%AD%20/detail-zakazky/N006-20-V00014877
  | datum přístupu = 2025-06-06
  }}</ref>
  
  === Realizované akvizice ===
  ==== Vzdušné síly ====
  * Vláda ČR schválila 27. září 2023 nákup 24 letounů [[Lockheed Martin F-35 Lightning II|F-35 Lighting II]] od americké společnosti [[Lockheed Martin]], které mají nahradit 14 letounů [[Saab JAS-39 Gripen|JAS-39 Gripen]] pronajatých od švédské společnosti [[Saab]]. Náklady se odhadují na 150 miliard korun z čehož 106 miliard půjde na pořízení, výcvik a výzbroj a zbývajících 44 miliard na modernizaci letišť, přípravu personálu a nákup paliva. Letouny by do ČR měly postupně přilétat od roku 2031 do roku 2035 a postupně nahrazovat starší švédské stroje. Letouny by měly v letectvu AČR sloužit do roku 2069 respektive až 2082.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Lucovič
  | jméno = Matěj
  | příjmení2 = Vochozková
  | jméno2 = Tereza Rozálie
  | titul = Vláda schválila nákup amerických letounů F-35, celkem vynaloží 150 miliard
  | periodikum = ČT24
  | url = https://ct24.ceskatelevize.cz/domaci/3617661-vlada-schvalila-nakup-americkych-letounu-f-35-oznamil-fiala
  | datum vydání = 2023-09-27
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref>
  * 20 vrtulníků Bell „systému H-1“ (10 víceúčelových [[Bell UH-1Y Venom|UH-1Y]] a 10 bitevních [[Bell AH-1Z Viper|AH-1Z]]) s termínem dodání do konce roku 2023; zakázka v hodnotě 17,5 miliardy Kč uzavřena 12. prosince 2019 – náhrada bitevních vrtulníků [[Mil Mi-24|Mi-24V]].<ref name="AN 26/12" /> 8 vrtulníků – 2 víceúčelové a 6 bitevních získá ČR bezplatně od USA ze zrušené Marine Light Attack Helicopter Squadron 367 na [[Havaj]]i
  ** 26. července 2023 dorazily na základnu vrtulníkového letectva AČR v Náměšti nad Oslavou první dva stroje z této zakázky.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Budiková
  | jméno = Jindřiška
  | titul = První dva vrtulníky Viper jsou v ČR
  | periodikum = acr.army.cz
  | url = https://acr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/prvni-dva-vrtulniky-viper-jsou-v-cr-245318/
  | datum vydání = 2023-07-26
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> Poslední dva nové stroje z původní smlouvy dorazily do ČR 13. června 2024.<ref>{{Citace elektronické monografie
  | příjmení = Hottmar
  | jméno = Aleš
  | titul = Poslední Venomy přilétly do Pardubic, dodávky vrtulníků H-1 splněny – CZECH AIR FORCE
  | url = http://czechairforce.com/news/posledni-venomy-priletly-do-pardubic-dodavky-vrtulniku-h-1-splneny/
  | datum vydání = 2024-06-15
  | datum přístupu = 2024-07-21
  | jazyk = cs
  }}</ref> Osm darovaných by mělo být dodáno v letech 2026 a 2027 po provedení modernizace v hodnotě 3,6 miliardy Kč.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Cyprisová
  | jméno = Vlastimila
  | titul = Generál Řehka jednal se svým slovenským protějškem generálem Zmekem na vrtulníkové základně v Náměšti nad Oslavou
  | periodikum = acr.army.cz
  | vydavatel = Ministerstvo obrany ČR
  | url = https://acr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/general-rehka-jednal-se-svym-slovenskym-protejskem-generalem-zmekem-na-vrtulnikove-zakladne-v-namesti-nad-oslavou-247809/
  | datum vydání = 2023-11-15
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-11-16
  }}</ref><ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Zilvar
  | jméno = Jan
  | titul = Za technické zhodnocení 8 kusů vrtulníků Viper a Venom darovaných vládou USA resort obrany zaplatí 3,6 mld. Kč
  | periodikum = www.czdefence.cz
  | url = https://www.czdefence.cz/clanek/vrtulniky-acr-usa-venom-viper-vzdusne-sily
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-07-21
  }}</ref>
  * AČR hodlá do roku 2026 16 kusy (4 baterie) systému [[SPYDER]] nahradit staré systémy 2K12 Kub z éry Sovětského svazu. Za výše zmíněných 16 systémů zaplatí MO ČR 13,7 mld. Kč. Smlouva na pořízení a 20letou podporu provozu byla podepsána 5. října 2021.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Duchoslav
  | jméno = Jiří
  | titul = Smlouva - Nový protiletadlový systém SPYDER pro AČR {{!}} vyzbrojovani.army.cz
  | periodikum = vyzbrojovani.army.cz
  | vydavatel = Ministerstvo obravy ČR
  | url = https://vyzbrojovani.army.cz/aktuality/smlouva-novy-protiletadlovy-system-spyder-pro-acr
  | datum vydání = 2021-10-13
  | datum přístupu = 2022-06-26
  }}</ref>
  ** První součásti systému dorazily 23.7.2024 do České republiky k integraci.<ref>{{Citace elektronické monografie
  | titul = Do České republiky dorazila první zásilka izraelských raketových systémů protivzdušné obrany Spyder - Techsvět
  | url = https://techsvet.cz/nejnovejsi-zpravy/do-ceske-republiky-dorazila-prvni-zasilka-izraelskych-raketovych-systemu-protivzdusne-obrany-spyder/veronikaoberreiterova/
  | datum vydání = 2024-07-23
  | datum přístupu = 2024-08-08
  | jazyk = cs
  }}</ref>
  * Pořízení dvou [[transportní letoun|transportních letounů]] střední kategorie [[Embraer C-390 Millennium]], jehož významná část se vyrábí v ČR. Dodání prvního se předpokládá v roce 2025, druhého pak v roce 2027.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Nákupy nekončí. Armáda chce kromě stíhaček i nová transportní letadla - Seznam Zprávy
  | periodikum = www.seznamzpravy.cz
  | url = https://www.seznamzpravy.cz/clanek/domaci-politika-nakupy-nekonci-armada-chce-krome-stihacek-i-nova-transportni-letadla-237504
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref><ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Ministerstvo obrany zahájilo jednání se společností Embraer o pořízení letounů C-390 Millennium
  | periodikum = mocr.army.cz
  | url = https://mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/ministerstvo-obrany-zahajilo-jednani-se-spolecnosti-embraer-o-porizeni-letounu-c-390-millennium--246937/
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-08-08
  }}</ref> Smlouva v celkové hodnotě 11,3 miliardy Kč bez DPH byla podepsána 25. října 2024.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | autor = tiskové oddělení MO
  | titul = Ministerstvo obrany podepsalo smlouvu na pořízení dvou středních transportních letounů Embraer C-390 Millennium
  | periodikum = mocr.mo.gov.cz
  | vydavatel = ministerstvo obrany ČR
  | url = https://mocr.mo.gov.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/ministerstvo-obrany-podepsalo-smlouvu-na-porizeni-dvou-strednich-transportnich-letounu-embraer-c-390-millennium-254644/
  | datum vydání = 2024-10-25
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-10-25
  }}</ref>
  
  ==== Pozemní síly ====
  * V roce 2020 bylo oznámeno, že armáda ČR koupí 52 ks samohybných kolových houfnic CAESAR 8×8 na podvozcích Tatra. Francouzské houfnice v české armádě nahradí samohybné houfnice vz. 77 Dana. Smlouva byla podepsána 30. září 2021. První 4 kusy budou vyrobeny ve Francii, zbylých 48 pak zkompletuje Czechoslovak Group (CSG), která dodá podvozky Tatra a pancéřové kabiny. Dodávky měly proběhnout mezi roky 2024 až 2026. V prosinci 2022 byl podepsán dodatek navyšující počet houfnic o dalších 10 kusů na celkových 62.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | autor = Ministerstvo obrany ČR
  | titul = Armáda získá dalších 10 kusů samohybných houfnic CAESAR
  | periodikum = www.czdefence.cz
  | url = https://www.czdefence.cz/clanek/armada-ziska-dalsich-10-kusu-samohybnych-houfnic-caesar
  | datum vydání = 2022-12-16
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-09-08
  }}</ref> S přezbrojením se nově počítá v letech 2026 a 2027.<ref name=":0">{{Citace monografie
  | příjmení = Krejsová
  | jméno = Milena
  | příjmení2 = Novák
  | jméno2 = Kamil
  | titul = Koncepce výstavby Armády České republiky 2035
  | url = https://mocr.army.cz/assets/informacni-servis/zpravodajstvi/kvacr_2035_final.pdf
  | vydavatel = Ministerstvo obrany České republiky – VHÚ Praha
  | místo = Praha
  | rok vydání = 2024
  | počet stran = 50
  | isbn = 978-80-7278-873-6
  | jazyk = cs
  | ref = kvacr2035
  }}</ref><ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = První děla Caesar by měla armáda převzít v dubnu 2026, všech 62 do srpna 2027 {{!}} ČeskéNoviny.cz
  | periodikum = www.ceskenoviny.cz
  | url = https://www.ceskenoviny.cz/zpravy/2677610
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2025-05-30
  }}</ref>
  * 246 [[Bojové vozidlo pěchoty|bojových vozidel pěchoty]], finální výběr mezi typy [[ASCOD]], [[CV90]] a [[Lynx (bojové vozidlo pěchoty)|Lynx]] – náhrada [[BVP-2]]; V roce 2022 španělský GDELS s vozidlem [[ASCOD]] a německý [[Rheinmetall|Rheinmetall Landsysteme]] s vozidlem [[Lynx (bojové vozidlo pěchoty)|Lynx]] neodsouhlasili nové podmínky tendru. Ministerstvo obrany tak tendr ukončilo, a po vzoru [[Slovensko|Slovenska]] oslovilo přímo švédskou vládu o možných dodávkách pásových obrněnců [[CV90]].<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Bévépéčka ze Švédska? Bojem prověřené stroje, které kupuje i nejbližší soused
  | periodikum = natoaktual.cz
  | url = https://www.natoaktual.cz/zpravy/armada-bvp-pasove-cv90-bae-hagglunds-svedsko-vlada.A220721_114447_na_zpravy_m00
  | datum vydání = 2022-07-20
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2022-08-09
  }}</ref> V květnu 2023 pak byla podepsána mezivládní smlouva za 59,7 miliardy Kč.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | autor = tiskové oddělení MO
  | titul = Vláda schválila nákup 246 bojových vozidel pěchoty
  | periodikum = mocr.army.cz
  | url = https://mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/vlada-schvalila-nakup-246-bojovych-vozidel-pechoty-244208/
  | datum vydání = 2023-05-24
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> Plánované verze:
  ** pásové bojové vozidlo pěchoty PBVP,
  ** velitelské vozidlo PBV-V,
  ** průzkumné vozidlo PBV-Pz,
  ** vozidlo dělostřeleckého pozorovatele POV-DP,
  ** bojové ženijní vozidlo POV-Ž,
  ** zdravotnické vozidlo POV-Zdr,
  ** vyprošťovací vozidlo POV-V.<ref name="ATM 7/2019">{{Citace periodika
  | titul = Bojové vozidlo pechoty Lynx KF41
  | periodikum = ATM
  | odkaz na periodikum = ATM (časopis)
  | ročník = 51
  | číslo = 7
  | strany = 28–29
  | issn = 1802-4823
  | příjmení1 = Gyűrösi
  | jméno1 = Miroslav
  | datum = 2019
  }}</ref>
  
  * Pořízení dílenských vozidel na podvozku Tatra 815-7 jako náhrada dosud používaných vozidel na podvozku PV3S a to na základě smlouvy s VTÚ v hodnotě až 10 miliard Kč s termínem dodání 2025 až 2031.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Ministerstvo obrany nakoupí opravárenská vozidla až za 10 miliard korun - Novinky
  | periodikum = www.novinky.cz
  | url = https://www.novinky.cz/clanek/domaci-ministerstvo-obrany-nakoupi-opravarenska-vozidla-az-za-10-miliard-korun-40480345
  | datum vydání = 2024-07-16
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-07-21
  }}</ref>
  * Nákup až 872 nákladních vozidel Tatra 815-7 ve verzích 6x6 a 8x8 valník a nakladač kontejnerů 8x8. Rámcová smlouva v hodnotě až 13,35 miliardy Kč s minimálním odběrem 98 vozidel, dodávkami nejpozději do roku 2031 a s možností přistoupení dalších smluvních stran byla uzavřena 18. července 2024.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Čapek
  | jméno = Karel
  | titul = Ministerstvo obrany uzavřelo rámcovou dohodu na nákup nákladních vozů Tatra
  | periodikum = mocr.army.cz
  | url = https://mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/ministerstvo-obrany-uzavrelo-ramcovou-dohodu-na-nakup-nakladnich-vozu-tatra-252702/
  | datum vydání = 2024-07-18
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-07-21
  }}</ref>
  
  === Plánované akvizice ===
  ==== Vzdušné síly ====
  * V roce 2023 se objevily informace o budovaném [[systému pro informační převahu]] AČR, který má zajišťovat přesné, kvalitní a moderní informace pro různé úrovně české armády. Má se skládat z moderních [[Bezpilotní letadlo|dronů]], [[Vzducholoď|vzducholodí]], [[balon]]ů i [[Špionážní družice|satelitů]]. Pro AČR se má stát hlavním partnerem [[Izrael]], který je považován za jednoho z největších lídrů v informačních technologiích. AČR v rámci tohoto systému vyvíjí několik let [[atmosférický balon]] [[STRATOM]] a plánuje vývoj [[Družice|kosmické družice]] [[GOLEM]]<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Kolařík
  | jméno = Tomáš
  | titul = Armáda České republiky buduje systém pro informační převahu
  | periodikum = www.czdefence.cz
  | url = https://www.czdefence.cz/clanek/armada-ceske-republiky-buduje-system-pro-informacni-prevahu
  | datum vydání = 2023-04-28
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> a systém pro vyhodnocování MODES.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Grohmann
  | jméno = Jan
  | titul = Česká vojenská družice GOLEM
  | periodikum = Armádní noviny
  | url = https://www.armadninoviny.cz/cesky-satelit-golem.html
  | datum vydání = 2020-01-16
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref>
  ** Nejblíže je však pořízení bezpilotního letounu [[IAI Heron|HERON 1]]. V srpnu 2022 oznámilo Ministerstvo obrany ČR, že zahajuje jednání s izraelskou vládou o pořízení tří letounů HERON 1.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Šiška
  | jméno = Martin
  | titul = Systémy univerzálních dronů Heron 1 jsou průběžně modernizované. AČR ví, co chce, a ví, co dostane
  | periodikum = www.czdefence.cz
  | url = https://www.czdefence.cz/clanek/systemy-univerzalnich-dronu-heron-1-jsou-prubezne-modernizovane-acr-vi-co-chce-a-vi-co-dostane
  | datum vydání = 2022-09-22
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> V červenci 2023 ovšem svůj záměr přehodnotilo a oznámilo, že místo tří dronů střední kategorie chce 200 menších.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Voska
  | jméno = Michal
  | titul = Armáda s nákupy dronů zcela obrátila. Může za tím být zpackaný výběr
  | periodikum = iDNES.cz
  | url = https://www.idnes.cz/zpravy/domaci/drony-armada-uav-acr-heron-obrana-vyberove-rizeni-certifikace-eu.A230523_091635_domaci_ivos
  | datum vydání = 2023-06-01
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref>
  * Armáda plánuje pořízení tří bezpilotních vrtulníků [[SkySpotter 151]] od české firmy [[LIAZ|Modelárna LIAZ]] (panuje zde ovšem kontroverze ohledně napojení české firmy na běloruskou firmu [[Indela]])<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Voska
  | jméno = Michal
  | titul = Armáda se zajímá o tuzemský dron Liaz. Nápadně se podobá běloruskému
  | periodikum = iDNES.cz
  | url = https://www.idnes.cz/zpravy/domaci/dron-vrtulnik-liaz-skyspotter-indela-belorusko-armada-uav.A240119_082013_domaci_ivos
  | datum vydání = 2024-01-19
  | datum přístupu = 2025-01-19
  }}</ref>
  * Po upřesnění svých požadavků oznámila AČR že prozatím upouští od nakoupení bezpilotních letadel II. a III. kategorie a zatím se zaměří na nákup dronů I. kategorie v počtu okolo 200.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | autor = OdKV GŠ
  | titul = Armáda upřednostní potřeby taktických jednotek: Nejdříve nakoupí 200 menších dronů, až pak střední
  | periodikum = acr.army.cz
  | url = https://acr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/armada-uprednostni-potreby-taktickych-jednotek:-nejdrive-nakoupi-200-mensich-dronu--az-pak-stredni--244103/
  | datum vydání = 2023-05-22
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> Jedná se tak o pozastavení příprav na nákup letounů HERON 1 izraelské firmy [[Israel Aerospace Industries|IAI]], který nebude nahrazen ani uvažovanými tureckými drony [[Bayraktar TB2|Bayraktar]] nebo americkými [[Grey Eagle]].<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Voska
  | jméno = Michal
  | titul = Ani Heron, ani Bayraktar. Obrana nakoupí 200 malých dronů, ty větší musí počkat
  | periodikum = iDNES.cz
  | url = https://www.idnes.cz/zpravy/domaci/armada-acr-male-drony-heron-izrael-konec-jednani-dron.A230522_145211_domaci_ivos
  | datum vydání = 2023-05-22
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> Jako nový kandidát se ovšem objevuje izraelská firma [[Elbit Systems]] se širokou rodinou bezpilotních prostředků [[HERMES]] a [[Silver Arrow]]. Firma disponuje řadou bezpilotních prostředků různé váhy a specifikací. Taktéž jejích letoun [[Elbit Skylark|Elbit Skylark I]]. je již ve výzbroji AČR.
  * Armáda také představila ve svém plánu koncepce výstavby armády ČR do roku 2035 (KVAČR) plán zakoupit několik středně těžkých dopravních vrtulníků.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Vláda schválila vizi rozvoje armády do roku 2035 {{!}} ČeskéNoviny.cz
  | periodikum = www.ceskenoviny.cz
  | url = https://www.ceskenoviny.cz/zpravy/2456390
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-12-21
  }}</ref> Jako jeden z předních adeptů se objevily americké vrtulníky [[Boeing CH-47 Chinook|CH-47 Chinook]] s tandemovým uspořádáním dvou nosných rotorů.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = O vrtulníky CH-47 Chinook má zájem česká armáda
  | periodikum = e15.cz
  | url = https://www.e15.cz/byznys/prumysl-a-energetika/vojsko-zada-ikonicke-vrtulniky-chinook-nahradily-by-ruske-stroje-rady-mi-1395258
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-12-21
  }}</ref>
  * Pořízení 24 vozidel MARS se systémy RBS 70NG (3 baterie) a 8 přenosných kompletů RBS 70NG (1 baterie) v předpokládané hodnotě 4,2 mld. Kč bez DPH. Podpis smlouvy se předpokládá v červenci 2025.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Obrana jedná o koupi zhruba 20 bojových vozů MARS {{!}} ČeskéNoviny.cz
  | periodikum = www.ceskenoviny.cz
  | url = https://www.ceskenoviny.cz/zpravy/2679066
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2025-05-30
  }}</ref><ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = 
  | jméno = 
  | titul = Obrana pořídí obrněná vozidla s integrovaným systémem RBS 70. Ministerstvo tak posiluje protivzdušnou obranu
  | periodikum = mocr.mo.gov.cz
  | vydavatel = Ministerstvo obrany ČR
  | url = https://mocr.mo.gov.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/obrana-poridi-obrnena-vozidla-s-integrovanym-systemem-rbs-70--ministerstvo-tak-posiluje-protivzdusnou-obranu-258579/
  | datum vydání = 2025-05-30
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2025-05-30
  }}</ref>
  
  ==== Pozemní síly ====
  * V roce 2018 padl požadavek na pořízení 62 samohybných [[minomet]]ů jako náhrada za dosluhující [[ShM vz. 85 PRÁM-S]].<ref name="ČT24 smlouvy" /> V roce 2022 se objevili první zprávy o možných typech které by mohli mezi lety 2023 až 2025 modernizovat mechanizované prapory AČR.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Samek
  | jméno = Jakub
  | titul = Samohybné minomety pro baterie mechanizovaných praporů AČR – pásové podvozky jsou možné, kolové nezbytné
  | periodikum = www.czdefence.cz
  | url = https://www.czdefence.cz/clanek/samohybne-minomety-pro-baterie-mechanizovanych-praporu-acr-pasove-podvozky-jsou-mozne-kolove-nezbytne
  | datum vydání = 2022-09-02
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> V roce 2023 se poté ujasnilo že nový samohybný minomet bude mít kolový podvozek 8×8 a jednu hlaveň ráže 120 mm. Armádě tedy zbývá vybrat jakou konfiguraci věže a podvozkové platformy vybere. Jako pravděpodobný adept podvozkové platformy se jeví Pandur či Titus, které AČR již využívá.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Kolařík
  | jméno = Tomáš
  | titul = Samohybné minomety pro AČR budou mít jednu hlaveň a kolový podvozek 8×8
  | periodikum = iDNES.cz
  | url = https://www.idnes.cz/technet/vojenstvi/samohybne-minomety-acr-nemo-pandur-patria-amv-rak.A221228_145815_vojenstvi_alv
  | datum vydání = 2023-01-03
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> V rámci KVAČR2035 se nově počítá s pořízením 74 kusů, ale realizace byla odložena do období po roce 2030.<ref name=":0" />
  * Náhrada pontonové mostní soustavy a mostů AM-50 pro zajištění mobility nově pořizované techniky. Předpokládaná realizace v letech 2025 až 2028.<ref name=":0" />
  * Pořízení vozidel s balistickou ochranou pro potřeby ženijního vojska na univerzální kolové platformě s předpokládanou postupnou realizací v letech 2025 až 2031.<ref name=":0" />
  * Plánovaný nákup až 77 tanků [[Leopard 2|Leopard 2A8]] jako náhrada dosluhujících tanků [[T-72]] sovětské konstrukce.<ref name="Leopard">{{Citace elektronického periodika
  | titul = Česko chce 77 nejmodernějších tanků Leopard, starší kusy už armáda zkouší - Seznam Zprávy
  | periodikum = www.seznamzpravy.cz
  | url = https://www.seznamzpravy.cz/clanek/domaci-zivot-v-cesku-v-praslavicich-se-uz-uci-zachazet-s-nemeckymi-tanky-vyhodou-je-rucni-nabijeni-234336
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref> Armáda si bude chtít nové tanky pořídit v 6 různých modifikacích.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Kolařík
  | jméno = Tomáš
  | titul = AČR bude jednat o pořízení až 77 kusů tanku Leopard 2A8 v 6 modifikacích
  | periodikum = www.czdefence.cz
  | url = https://www.czdefence.cz/clanek/acr-armada-ceske-republiky-mbt-tank-leopard2-leopard2a7-leopard2a8
  | datum vydání = 2023-05-28
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-10-12
  }}</ref>
  * Pořízení kolových nosičů pro mosty Leguan v souvislosti s pořízením tanků Leopard 2. Mělo by jít o náhradu mostních automobilů AM-50.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Armáda získá nové mostní automobily. Mostovky LEGUAN mají zajistit přepravu hlavních bojových tanků Leopard 2 {{!}} SECURITY MAGAZÍN
  | periodikum = www.securitymagazin.cz
  | url = https://www.securitymagazin.cz/defence/acr-mostni-automobil-leguan-1404072389.html
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2024-07-21
  }}</ref>
  * Armáda má také v plánu nákup až 159 lehkých bojových vozidel. Především pro výsadkáře z Chrudimské základny.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Zakázka na nové vybavení. Chrudimští výsadkáři chtějí 159 nových útočných vozidel
  | periodikum = iROZHLAS
  | url = https://www.irozhlas.cz/zpravy-domov/ministerstvo-obrany-vybaveni-arzenal-vysadkari-utocna-vozidla_2305011204_ale
  | datum vydání = 2023-05-01
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-12-21
  }}</ref> V druhé polovině roku 2023 se však vyskytly problémy a nákupy pozastavil antimonopolní úřad.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Antimonopolní úřad pozastavil nákup aut pro výsadkáře, přezkoumá zadání zakázky
  | periodikum = iROZHLAS
  | url = https://www.irozhlas.cz/ekonomika/armada-nakup-ministrstvo-obrano-chrudim-vysadkari-luv-lehka-utocna-vozidla-uohs_2307270500_gut
  | datum vydání = 2023-07-27
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-12-21
  }}</ref> Načež byla později zakázka zrušena, ale potřeba nových vozidel zůstala.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Dvořáková
  | jméno = Magdalena
  | titul = Zrušení veřejné zakázky „Lehké útočné vozidlo“
  | periodikum = acr.army.cz
  | vydavatel = Ministerstvo obrany ČR
  | url = https://acr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/zruseni-verejne-zakazky-_lehke-utocne-vozidlo_-246266/
  | datum vydání = 2023-09-12
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-12-21
  }}</ref> Nově se s pořízením počítá až po roce 2030.<ref name=":0" />
  * Nákup nových vozidel KBVP pro transformovaný 44. mechanizovaný prapor v letech 2027 až 2023.<ref name=":0" />
  ** Podle aktuálních informací (leden 2025) se AČR rozhodla nemodernizovat stávajících 107 vozidel Pandur II ani prozatím nepřikupovat modernější verze stejného výrobce. Místo toho oslovila pět výrobců z Evropy a USA, kteří budou soutěžit o zakázku na nové kolové bojové vozidlo pro armádu. V nové soutěži se utkají vozidla [[Pandur II|Pandur EVO 8x8]] (ČR), [[AMVXP]] (Finsko), [[Piranha]] (USA/Evropa), [[Stryker]] (USA) a [[Boxer (transportér)|Boxer]] (Německo).<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Armáda už nechce pandury a hledá náhradu - Novinky
  | periodikum = www.novinky.cz
  | url = https://www.novinky.cz/clanek/domaci-armada-uz-nechce-pandury-a-hleda-nahradu-40505162
  | datum vydání = 2025-01-18
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2025-01-19
  }}</ref>
  
  == Zahraniční mise ==
  Zahraniční nasazení Armády České republiky definuje zejména zákon č. 219/1999 Sb., o [[Ozbrojené síly České republiky|ozbrojených silách České republiky]]. Kromě paragrafu 9, který mimo jiné hovoří o úkolech vyplývajících z [[Mezinárodní smlouva|mezinárodních smluvních]] závazků České republiky o společné obraně proti napadení, se jedná především o paragraf 10 s názvem Mezinárodní spolupráce, který uvádí například spolupráci s cizími ozbrojenými silami na základě mezinárodních smluv ve prospěch míru a bezpečnosti, a to zejména účastí na operacích na podporu a udržení míru, záchranných a humanitárních akcích.<ref>{{Citace Sbírky zákonů | typ = zákon | číslo = 219 | rok = 1999 | titul = o ozbrojených silách České republiky | paragraf = 9, 10}}</ref>
  
  Čeští vojáci se účastní zahraničních operací na základě smluvních závazků k mezinárodním organizacím, jichž je Česká republika členem, a&nbsp;to především v rámci [[Organizace spojených národů|OSN]], [[Severoatlantická aliance|NATO]], [[Evropská unie|EU]] nebo [[Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě|OBSE]], případně na bázi [[Bilaterální dohoda|bilaterálních dohod]]. V závislosti na mandátu dané mise armáda vysílá do zahraničí nejen [[Vojenský pozorovatel|vojenské pozorovatele]], poradní a výcvikové týmy či [[polní nemocnice]], ale i bojové jednotky [[Pozemní síly Armády České republiky|pozemních]] či&nbsp;[[Speciální síly Armády České republiky|speciálních sil]] a [[Zahraniční mise českého letectva|úkolová uskupení vzdušných sil]]. Schvalování zahraničních misí je v kompetenci obou komor [[Parlament České republiky|Parlamentu České republiky]].
  [[Soubor:Mise AČR v polovině roku 2018.png|800px|náhled|střed|Mapa zahraničních misí Armády České republiky s údaji o počtu nasazených vojáků platnými v polovině roku 2018]]
  === Afghánistán ===
  [[Soubor:Czech ISAF (5).jpg|náhled|Čeští vojáci v Afghánistánu]]
  Úkolové uskupení AČR [[Operace Rozhodná podpora|Resolute Support]] Mission; 245 vojáků (k 3. 5. 2018).<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = Úkolové uskupení AČR v misi Resolute Support Mission | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/ukolove-uskupeni-acr-rsm-42409/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-03 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180507003839/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/ukolove-uskupeni-acr-rsm-42409/ | datum archivace = 2018-05-07 | nedostupné = ano }}</ref>
  * velitelství ÚU AČR RSM
  * jednotka AAT (Air Advisory Team) – letecký poradní tým na letišti Kábul; výcvik, poradenství a výuka příslušníků [[Afghánské vzdušné síly|afghánského letectva]]
  * strážní rota BAF ([[Letecká základna Bagrám|Bagram Air Field]]) – bezpečnostní opatření v severní části bezpečnostní zóny letiště [[Bagrám]]
  * skupina Nasaditelného spojovacího modulu (DCM-B) – tým specialistů v oblasti komunikačních technologií
  * zastoupení na velitelstvích Resolute Support Mission
  
  Jednotka Vojenské policie KAMBA; 14 vojáků (v roce 2017). Ochrana a obrana objektu [[Seznam českých velvyslanectví v zahraničí|zastupitelského úřadu České republiky]] v&nbsp;[[Kábul]]u (ZÚ ČR) a osobní ochrana příslušníků diplomatické mise při jejich výjezdech mimo ZÚ ČR.<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = 3. jednotka Vojenské policie, Zastupitelský úřad ČR Kábul, Afghánistán | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/afghanistan/vp-kabul/3--jednotka-vojenske-policie--zastupitelsky-urad-cr-kabul--afghanistan-143584/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-04 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180507003948/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/afghanistan/vp-kabul/3--jednotka-vojenske-policie--zastupitelsky-urad-cr-kabul--afghanistan-143584/ | datum archivace = 2018-05-07 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  === Kosovo ===
  [[Soubor:Czech KFOR (1).jpg|náhled|Čeští vojáci v Kosovu]]
  Úkolové uskupení HQ [[KFOR]]; 10 vojáků (k 3. 5. 2018). Skupina se podílí na plnění operačního úkolu na velitelství KFOR.<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = Kosovo (KFOR) | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/kosovo/kosovo-kfor-15559/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-03 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180423174003/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/kosovo/kosovo-kfor-15559/ | datum archivace = 2018-04-23 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  2 pozorovatelé v rámci mise OSN v Kosovu [[Mise OSN v Kosovu|UMNIK]].<ref name="Další mise (Pozorovatelé)">{{Citace elektronické monografie | titul = Další mise (Pozorovatelé) | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/pozorovatelske-mise/pozorovatelske-mise-6393/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-03 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180531125953/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/pozorovatelske-mise/pozorovatelske-mise-6393/ | datum archivace = 2018-05-31 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  === Pobaltí ===
  [[NATO Enhanced Forward Presence]] (eFP), tj. rozšířená předsunutá přítomnost Severoatlantické aliance.
  * Bojové uskupení pod velením [[Kanada|Kanady]] na území [[Lotyšsko|Lotyšska]]: minometná četa [[71. mechanizovaný prapor|71. mechanizovaného praporu]]; až 60 vojáků.
  * Bojové uskupení pod velením [[Německo|Německa]] na území [[Litva|Litvy]]: rotní úkolové uskupení (rÚU) na bázi mechanizované roty s obrněnými vozidly Pandur II [[41. mechanizovaný prapor|41. mechanizovaného praporu]], posílené o ženijní četu, logistickou jednotku a zdravotnický prvek; až 230 vojáků.<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = POBALTÍ, Lotyšsko a Litva | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/ll/ll/pobalti--lotyssko-a-litva-144960/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_přístupu = 2018-06-20 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180620182600/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/ll/ll/pobalti--lotyssko-a-litva-144960/ | datum archivace = 2018-06-20 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  === Mise v rámci EU ===
  [[EUFOR Althea|EUFOR]] – operace Althea; 2 vojáci (k 3. 5. 2018). Výcvik a rozvoj schopností [[Armáda Bosny a Hercegoviny|ozbrojených sil Bosny a Hercegoviny]].<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = Bosna a Hercegovina (ALTHEA - EUFOR) | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/althea/althea-42693/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-03 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180531125938/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/althea/althea-42693/ | datum archivace = 2018-05-31 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  EU NAVFOR SOMALIA – [[operace Atalanta]]; 3 vojáci (k 3. 5. 2018) na velitelství a zpravodajském oddělení ve [[Spojené království|Spojeném království]].<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = EU NAVFOR SOMALIA - operace ATALANTA | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/somalsko/somalsko-eu-navfor---atalanta-48774/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-03 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180531125921/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/somalsko/somalsko-eu-navfor---atalanta-48774/ | datum archivace = 2018-05-31 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  [[EU Navfor Med|EU NAVFOR MED]] – operace Sophia; 4 vojáci (k 3. 5. 2018): 2 na operačním velitelství v [[Řím]]ě a 2 na lodi [[San Giusto (L 9894)|San Giusto]]. Cílem operace je rozbití operačního modelu převaděčů a&nbsp;obchodníků s&nbsp;lidmi ve [[Středomoří]].<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = European Union Naval Forces - Mediterranean - EUNAVFOR MED Sophia | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/med/european-union-naval-forces---mediterranean--eunavfor-_-med-111977/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-03 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180531125943/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/med/european-union-naval-forces---mediterranean--eunavfor-_-med-111977/ | datum archivace = 2018-05-31 | nedostupné = ano }}</ref><ref>{{Citace elektronické monografie | titul = Velvyslanec České republiky v Libyi navštívil vojáky na misi EUNAVFOR MED Sophia | url = http://www.mise.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/velvyslanec-ceske-republiky-v-libyi-navstivil-vojaky-na-misi-eunavfor-med-sophia-142372/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_vydání = 2018-03-29 | datum_přístupu = 2018-06-20 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180620234649/http://www.mise.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/velvyslanec-ceske-republiky-v-libyi-navstivil-vojaky-na-misi-eunavfor-med-sophia-142372/ | datum archivace = 2018-06-20 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  === Mali ===
  [[Soubor:Činnost Střediska civilně vojenské spolupráce.png|náhled|Civilně-vojenská spolupráce (CIMIC) v Mali]]
  3 pozorovatelé v rámci mise OSN v [[Mali]] – [[MINUSMA]].<ref name="Další mise (Pozorovatelé)" />
  
  Úkolové uskupení AČR v rámci [[EUTM Mali]]; 42 vojáků (v roce 2017). Pomoc při výstavbě a výcviku [[Armáda Mali|malijské armády]] proti islamistickým radikálům.<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = 11. jednotka AČR, Mali - EUTM | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/mali---eutm-132454/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-03 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180507003643/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/mali---eutm-132454/ | datum archivace = 2018-05-07 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  === Irák ===
  Letecký poradní tým; 30 vojáků (k 3. 5. 2018). Poradní a mentorovací činnost při výcviku personálu letounů [[Aero L-159 Alca|L-159 ALCA]] [[Irácké letectvo|iráckých vzdušných sil]].<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = Letecký poradní tým, Irák | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/lpt-irak/letecky-poradni-tym--irak-125450/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-03 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180507003943/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/lpt-irak/letecky-poradni-tym--irak-125450/ | datum archivace = 2018-05-07 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  Chemická jednotka; 12 vojáků (k 3. 5. 2018). Poradní a mentorovací činnost při výcviku specialistů chemického vojska irácké armády v oblasti ochrany proti [[Zbraň hromadného ničení|ZHN]].<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = Výcviková jednotka chemického vojska, Irák | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/iraak/chem-irak/vycvikova-jednotka-chemickeho-vojska--irak-140558/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-03 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180507004013/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/iraak/chem-irak/vycvikova-jednotka-chemickeho-vojska--irak-140558/ | datum archivace = 2018-05-07 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  Vojenská policie; 4 vojáci (v roce 2017). Poradenská a výcviková činnost pro irácké bezpečnostní síly.<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = 2. výcviková jednotka Vojenské policie, Irák | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/iraak/2--vycvikova-jednotka-vojenske-policie--irak-140808/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-03 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180507004005/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/iraak/2--vycvikova-jednotka-vojenske-policie--irak-140808/ | datum archivace = 2018-05-07 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  === Egypt ===
  [[Soubor:CASA C-295 (Czech Air Force) (15094753595).jpg|náhled|CASA C-295M českého letectva]]
  Úkolové uskupení AČR [[Multinational Force and Observers|MFO]] [[Sinajský poloostrov|Sinaj]]
  * velitelství MFO; 3 vojáci (v roce 2017). MFO je mezinárodní organizace dohlížející na dodržování podmínek mírové dohody mezi [[Egypt]]em a [[Izrael]]em.
  * letecká jednotka; 15 vojáků a 1 letoun [[CASA C-295|CASA C-295M]] (v roce 2017). Monitorování situace nad egyptsko-izraelskou hranicí a&nbsp;zajištění letecké přepravy pro MFO.<ref>{{Citace elektronické monografie | titul = Sinaj (MFO - Multinational Force and Observers) | url = http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/-sinaj-mfo---multinational-force-and-observers-39348/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-05-03 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180713033647/http://www.mise.army.cz/aktualni-mise/-sinaj-mfo---multinational-force-and-observers-39348/ | datum archivace = 2018-07-13 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  === Izrael ===
  2 pozorovatelé v rámci mise OSN [[Pozorovatelská mise OSN pro uvolňování napětí|UNDOF]] na místě dočasného velitelství mise v CAMP ZIOUHANI.
  
  === Středoafrická republika ===
  3 pozorovatelé v rámci mise OSN ve [[Středoafrická republika|Středoafrické republice]] – [[MINUSCA]].<ref name="Další mise (Pozorovatelé)" />
  
  === Demokratická republika Kongo ===
  2 pozorovatelé v rámci mise OSN v [[Konžská demokratická republika|Demokratické republice Kongo]] – [[Mise OSN v Kongu|MONUSCO]].<ref name="Další mise (Pozorovatelé)" />
  
  == Historie misí ==
  {{Neúplný seznam}}
  Vojenské a mírové operace a mise, kterých se účastnila Armáda České republiky.<ref>{{Citace periodika | příjmení1 = Marek | jméno1 = Vladimír | titul = V roli krizových hasičů | periodikum = ATM+ | číslo = 1 | datum = 2013 | strany = 80–81 | poznámky = Informační příloha MO ČR a AČR}}</ref><ref>{{Citace elektronické monografie | titul = Historie zahraničních misí | url = http://www.mise.army.cz/historie-misi/historie-zahranicnich-misi-140768/ | vydavatel = mise.army.cz | datum_aktualizace = 2018-04-05 | datum_přístupu = 2018-05-06 | url archivu = https://web.archive.org/web/20180506174318/http://www.mise.army.cz/historie-misi/historie-zahranicnich-misi-140768/ | datum archivace = 2018-05-06 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  === Mise NATO ===
  {| class="wikitable" style="text-align:center"
  !název
  !popis
  !kde
  !počet
  !kdy
  |-
  |-
  |[[UNPROFOR]]
  |mírová operace
  |[[Republika Srbská Krajina|Srbská Krajina]]
  |2250
  |1993 – 01/1996
  |-
  |-
  |[[IFOR]], [[SFOR]], [[SFOR II]]
  |mírová operace
  |[[Bosna a Hercegovina]], [[Chorvatsko]]
  |6300
  |1996 – 12/2001
  |-
  |-
  |[[AFOR]]
  |[[6. polní nemocnice]]
  |[[Albánie]] + [[Turecko]]
  |100
  |1999
  |-
  |-
  |[[KFOR]]
  |mírová operace
  |[[Kosovo]]
  |980
  |1999 – 2/2002
  |-
  |-
  |[[Operace Essential Harvest]]
  |mírová operace
  |[[Severni Makedonie|Makedonie]]
  |120
  |8–10/2001
  |-
  |-
  |[[KFOR]]
  |Česko-slovenský prapor
  |[[Kosovo]]
  |550
  |2/2002 – 2011
  |-
  |-
  |[[KFOR]]
  |brigáda a úkolové uskupení Střed
  |[[Kosovo]]
  |1438
  |2005
  |-
  |-
  |[[SFOR]]
  |velitelství + civilní spolupráce
  |[[Bosna a Hercegovina]]
  |42
  |2002 – 12/2004
  |-
  |-
  |[[operace Trvalá svoboda]]
  |protiteroristická operace
  |[[Kuvajt]]
  |612
  |3/2002 – 6/2003
  |-
  |-
  |[[Severoatlantická aliance#International Security Assistance Force (ISAF)|ISAF]]
  |mírová operace – (6. a 11. [[polní nemocnice]])
  |[[Afghánistán]]
  |269
  |4/2002 – 1/2003
  |-
  |-
  |[[Severoatlantická aliance#International Security Assistance Force (ISAF)|ISAF]]
  |[[polní chirurgický tým]]
  |[[Afghánistán]]
  |11
  |1/2003 – 4/2003
  |-
  |-
  |[[Válka v Iráku|IZ SFOR]]
  |kontingent [[7. polní nemocnice]]
  |[[Irák]], [[Basra]]
  |526
  |4/2003 – 12/2003
  |-
  |-
  |[[Válka v Iráku|IZ SFOR]] (MNF – I)
  |kontingent [[Vojenská policie (Česko)|Vojenské policie]]
  |[[Irák]], [[Shaibah]]
  |1273
  |12/2003 – 12/2006
  |-
  |-
  |[[Severoatlantická aliance#International Security Assistance Force (ISAF)|ISAF EOD]] + meteo
  |Letiště [[Kábul]]
  |[[Afghánistán]]
  |350
  |od 3/2004 – 3/2007
  |-
  |-
  |[[Operace Trvalá svoboda]]
  |[[601. skupina speciálních sil|601. skss]]
  |[[Afghánistán]]
  |120
  |3–8/2004
  |-
  |[[WINTER RACE]]
  |Humanitární operace NATO v Pákistánu
  |[[Pákistán]]
  |29
  |8. 10. 2005 – 10. 1. 2006
  |-
  |[[Operace Trvalá svoboda]]
  |[[601. skupina speciálních sil|601. skss]]
  |[[Afghánistán]]
  |120
  |
  |-
  |[[Válka v Iráku|MNF I]]
  |Operace koalice mnohonárodních sil – Irák
  |[[Irák]]
  |423
  |3/2003 – 12/2008
  |-
  |-
  |[[Severoatlantická aliance|KAIA – ISAF]]
  |Polní nemocnice na kábulském mezinárodním letišti KAIA
  |[[Afghánistán]]
  |110
  |4/2007 – 19. 12. 2008
  |-
  |-
  |[[NTM-I]]
  |Výcviková mise NATO v Iráku
  |[[Irák]]
  |4
  |3/2003 – 28. 2. 2009
  |-
  |-
  |[[Konvoj z Kandaháru na předsunutou základnu v Uruzgánu (podzim 2008)|Mise ISAF Uruzgán]]
  |Ochrana a obrana obvodu nizozemské základny Camp Hadrian
  |[[Afghánistán]]
  |200
  |do 20. 3. 2009
  |-
  |-
  |[[Baltic Air Policing|Baltic Air Policing 2009]]
  |[[Vzdušné síly Armády České republiky|Vzdušné síly AČR]]
  |[[Litva]]
  |2 · 75
  |1. 6. 2009 – 1. 9. 2009
  |-
  |-
  |[[Baltic Air Policing|Baltic Air Policing 2012]]
  |Vzdušné síly AČR
  |[[Litva]]
  |
  |1. 9. 2012 – 3. 1. 2013
  |-
  |-
  |[[Icelandic Air Policing|Icelandic Air Policing 2014]]
  |Vzdušné síly AČR
  |[[Island]]
  |
  |10. 10. 2014 – 3. 12. 2014
  |-
  |-
  |[[Operace Rozhodná podpora|Rozhodná podpora]]
  |
  |[[Afghánistán]]
  |
  |1. ledna 2015–2021
  |-
  |-
  |[[Icelandic Air Policing|Icelandic Air Policing 2016]]
  |Vzdušné síly AČR
  |[[Island]]
  |
  |říjen 2016
  |}
  
  === Mise EU ===
  {| class="wikitable" style="text-align:center"
  !název
  !popis
  !kde
  !počet
  !kdy
  |-
  |-
  |[[Concordia (mise)|CONCORDIA]]
  |operace EU
  |[[Severní Makedonie|Makedonie]]
  |2
  |4/2003 – 12/2003
  |-
  |-
  |[[Althea]]
  |[[601. skupina speciálních sil|601. skss]]
  |[[Bosna a Hercegovina]]
  |400
  |2. 12. 2004 – 26. 6. 2008
  |-
  |-
  |[[Operace Evropské unie v Čadu|EUFOR – Čad]]
  |
  |[[Čad]]
  |2
  |25. 9. 2007 – 15. 3. 2009
  |-
  |-
  |Althea
  |
  |[[Bosna a Hercegovina]]
  |2
  |
  |-
  |-
  |NAVFOR ATALANTA                                                 
  |
  |[[Spojené království]]
  |3
  |
  |-
  |-
  |NAVFOR MEDITERRANEAN 
  |
  |[[Itálie]]
  |5
  |
  |-
  |-
  |EUTM–M
  |
  |[[Mali]]
  |42
  |
  |}
  
  === Mise OSN ===
  {| class="wikitable" style="text-align:center"
  !název
  !popis
  !kde
  !počet
  !kdy
  |-
  |-
  |[[United Nations Guards Contingent in Iraq|UNGCI]]
  |humanitární operace
  |[[Irák]]
  |320
  |1991–2003
  |-
  |-
  |[[UNSCOM]]
  |
  |[[Irák]]
  |
  |1991–1993
  |-
  |-
  |[[UNPROFOR]]
  |mírová mise
  |země bývalé [[Jugoslávie]]
  |2250
  |1992–1996
  |-
  |-
  |[[UNOMOZ]]
  |
  |[[Mosambik]]
  |
  |1993–1995
  |-
  |-
  |[[UNOMIL]]
  |
  |[[Libérie]]
  |
  |1993–1997
  |-
  |-
  |[[UNOMIG]]
  |
  |[[Gruzie]]
  |
  |1994–2009
  |-
  |-
  |[[UNCRO]]
  |mírová mise
  |[[Chorvatsko]] – Krajina
  |750
  |3/1995–1/1996
  |-
  |-
  |[[UNPREDEP]]
  |
  |[[Severní Makedonie|Makedonie]]
  |
  |1995–1999
  |-
  |-
  |[[UNTAES]]
  |mise – [[polní nemocnice]]
  |[[Chorvatsko]] – Východní Slavonie
  |100
  |1/1996–1/1998
  |-
  |-
  |[[UNMOP]]
  |
  |[[Chorvatsko]]
  |
  |1994–2002
  |-
  |-
  |[[UNMOT]]
  |
  |[[Tádžikistán]]
  |
  |1994–2000
  |-
  |-
  |[[Mise OSN v Kosovu|UNMIK]]
  |
  |[[Kosovo]]
  |
  |1999–dosud
  |-
  |-
  |[[UNAMSIL]]
  |
  |[[Sierra Leone]]
  |
  |1999–2005
  |-
  |-
  |[[Mise OSN v Kongu|MONUSCO]]
  |
  |[[Konžská demokratická republika|Demokratická republika Kongo]]
  |
  |2000–dosud
  |-
  |-
  |[[Mise OSN v Etiopii a Eritreji|UNMEE]]
  |
  |[[Etiopie]] a [[Eritrea]]
  |
  |2001–2008
  |-
  |-
  |[[UNMIL]]
  |
  |[[Libérie]]
  |
  |2003–2008
  |-
  |-
  |[[UNAMA]]
  |
  |[[Afghánistán]]
  |
  |2008–2017
  |-
  |-
  |[[United Nations Supervision Mission in Syria|UNSMIS]]
  |
  |[[Sýrie]]
  |3
  | 16. 5. 2012 – 16. 6. 2012
  |}
  
  === Mise OBSE ===
  {| class="wikitable" style="text-align:center"
  !název
  !popis
  !kde
  !počet
  !kdy
  |-
  |-
  |OBSE
  |
  |[[Gruzie]]
  |
  |1994–2005
  |-
  |-
  |OBSE
  |
  |[[Moldavsko]]
  |
  |1997
  |-
  |-
  |OBSE
  |
  |[[Náhorní Karabach]]
  |
  |1995–2001
  |-
  |-
  |OBSE
  |
  |[[Bosna a Hercegovina]]
  |
  |1996–2001
  |-
  |-
  |OBSE
  |
  |[[Chorvatsko]]
  |
  |1997–2001
  |-
  |-
  |OBSE
  |
  |[[Čečensko]]
  |
  |1998–2001
  |-
  |-
  |OBSE
  |
  |[[Albánie]]
  |
  |1999–2001
  |-
  |-
  |KVM
  |Kosovo Verification Mission
  |[[Kosovo]]
  |
  |1999
  |-
  |-
  |OBSE
  |
  |[[Kosovo]]
  |
  |1999–2000
  |}
  
  === Ostatní mise ===
  {| class="wikitable" style="text-align:center"
  !název
  !popis
  !kde
  !počet
  !kdy
  |-
  |-
  |DK NS
  |Neutral Nations Supervisory Commision
  |[[Korejský poloostrov]]
  |
  |1954–1993
  |-
  |-
  |MAPEXT-ZEU
  |
  |[[Albánie]]
  |
  |1998–2001
  |-
  |-
  |Nouzový stav ve Slovenské republice (krize zdravotnictví)
  |vojenští lékaři
  |[[Slovensko]]
  |29
  |3. 12. 2011 – 7. 12. 2011
  |-
  |-
  |Úkolové uskupení AČR MFO SINAJ
  |
  |[[Egypt]]
  |
  |2009–dosud
  |-
  |-
  |Letecký poradní tým Irák
  |
  |[[Irák]]
  |
  |
  |-
  |-
  |Polní chirurgický tým Irák
  |
  |[[Irák]]
  |
  |8. 12. 2016 – 7. 6. 2017
  |-
  |-
  |Výcviková jednotka VP Irák
  |
  |[[Irák]]
  |
  |9/2017–dosud
  |}
  
  == Uniformy ==
  Armáda České republiky používá následujících stejnokrojů:<ref>{{Citace elektronické monografie | příjmení = | jméno = | titul = NORMATIVNÍ VÝNOS
  MINISTERSTVA OBRANY ze dne 12. března 2012 o pravidlech pro nošení vojenského stejnokroje, vybraných součástek vojenské výstroje
  a drobných stejnokrojových doplňků (stejnokrojový výnos) | url = https://www.acr.army.cz/assets/vystroj/stejnokrojovy-vynos.pdf | datum vydání = 2012 | datum aktualizace = 2013 | datum přístupu = 2021-12-11 | vydavatel = | místo = | jazyk = | url archivu = https://web.archive.org/web/20211211122303/https://www.acr.army.cz/assets/vystroj/stejnokrojovy-vynos.pdf | datum archivace = 2021-12-11 | nedostupné = ano }}</ref>
  * [[Stejnokroj vzor 95|Stejnokroj 95]]
  * Večerní stejnokroj 97
  * Večerní stejnokroj 2008
  * Vycházkový stejnokroj 97
  * Služební stejnokroj 97
  * Letní stejnokroj 2005
  * Letní stejnokroj 95
  * Stejnokroj Vojenské policie
  * Pracovní a speciální obleky
  
  <gallery>
  Soubor:Posadkova hudba Olomouc 2.jpg|Posádková hudba [[Olomouc]] ve vycházkovém stejnokroji 97 s bundokošilí 97 pro hudebníky
  Soubor:Aktivni zalohy ACR.jpg|Příslušníci Aktivní zálohy AČR ve stejnokroji 95
  Soubor:Czech ISAF (6).jpg|Český voják v Afghánistánu v letním stejnokroji 95
  </gallery>
  
  == Hodnosti ==
  {{Viz též|Vojenské hodnosti}}
  Postavení vojáků upravuje zákon o ozbrojených silách České republiky<ref>{{Citace elektronické monografie | příjmení = | jméno = | titul = Zákon o ozbrojených silách České republiky 219/1999 Sb. | url = http://www.zakonyprolidi.cz/cs/1999-219 | datum vydání = 2010 | datum aktualizace = 2013 | datum přístupu = 2013-05-26 | vydavatel = AION CS, s.r.o. | místo = Zlín | jazyk =}}</ref> a na něj navazující zákony.<ref>{{Citace elektronické monografie | příjmení = | jméno = | titul = Zákon o průběhu základní nebo náhradní služby a vojenských cvičení a o některých právních poměrech vojáků v záloze 220/1999 Sb. | url = http://www.zakonyprolidi.cz/cs/1999-220 | datum vydání = 2010 | datum aktualizace = 2013 | datum přístupu = 2013-05-26 | vydavatel = AION CS, s.r.o. | místo = Zlín | jazyk =}}</ref><ref>{{Citace elektronické monografie | příjmení = | jméno = | titul = Zákon o vojácích z povolání 221/1999 Sb. | url = http://www.zakonyprolidi.cz/cs/1999-221 | datum vydání = 2010 | datum aktualizace = 2013 | datum přístupu = 2013-05-26 | vydavatel = AION CS, s.r.o. | místo = Zlín | jazyk =}}</ref> Od 1. ledna 2011<ref>{{Citace elektronické monografie | příjmení = | jméno = | titul = Nové vojenské hodnosti platné od 1.1.2011 | url = http://www.armadaceskerepubliky.cz/nove-vojenske-hodnosti-od-1-1-2011/ | datum vydání = 2011 | datum aktualizace = | datum přístupu = 2013-05-05 | vydavatel = Armáda České republiky | místo = | url archivu = https://web.archive.org/web/20130425051740/http://www.armadaceskerepubliky.cz/nove-vojenske-hodnosti-od-1-1-2011/ | datum archivace = 2013-04-25 | nedostupné = ano }}</ref> se vojáci člení do hodnostních sborů podle hodnosti<ref>{{Citace elektronické monografie | příjmení = | jméno = | titul = Vojenské hodnosti na stejnokrojích Armády České republiky | url = http://www.acr.army.cz/scripts/detail.php?id=43037 | datum vydání = | datum aktualizace = | datum přístupu = 2013-05-26 | vydavatel = Ministerstvo obrany | místo = | jazyk = | url archivu = https://web.archive.org/web/20140122125606/http://www.acr.army.cz/scripts/detail.php?id=43037 | datum archivace = 2014-01-22 | nedostupné = ano }}</ref> následujícím způsobem:
  {| width="70%"
  |-valign="top"
  |width="50%"|
  Hodnostní sbor mužstvo:
  * [[vojín]]
  * [[svobodník]]
  
  [[Poddůstojník|Hodnostní sbor poddůstojníci]]:
  * [[desátník]]
  * [[četař]]
  * [[rotný]]
  
  [[Praporčík|Hodnostní sbor praporčíci]]:
  * [[Praporčík|rotmistr]]
  * [[Praporčík|nadrotmistr]]
  * [[praporčík]]
  * [[nadpraporčík]]
  * [[Praporčík|štábní praporčík]]
  |
  [[Důstojník#Nižší důstojníci|Hodnostní sbor nižší důstojníci]]:
  * [[poručík]]
  * [[nadporučík]]
  * [[Kapitán (vojenství)|kapitán]]
  
  [[Důstojník#Vyšší důstojníci|Hodnostní sbor vyšší důstojníci]]:
  * [[major]]
  * [[podplukovník]]
  * [[plukovník]]
  
  [[Generál|Hodnostní sbor generálové]]:
  * [[brigádní generál]]
  * [[generálmajor]]
  * [[generálporučík]]
  * [[armádní generál]]
  |}
  Téhož roku bylo rovněž upraveno hodnostní označení na výložkách.<ref>{{Citace elektronické monografie | příjmení = | jméno = | titul = Hodnosti, Vojenské hodnosti na stejnokrojích Armády České republiky | url = http://www.acr.army.cz/scripts/detail.php?id=43037 | datum vydání = 2011 | datum aktualizace = | datum přístupu = 2013-05-05 | vydavatel = Armáda České republiky | místo = | url archivu = https://web.archive.org/web/20140122125606/http://www.acr.army.cz/scripts/detail.php?id=43037 | datum archivace = 2014-01-22 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  === Mužstvo, poddůstojníci a praporčíci ===
  {| class="wikitable"
  !
  !colspan="2" style="background:#cfcfcf;"|Mužstvo
  !colspan="3" style="background:#bfbfbf;"|Poddůstojníci
  !colspan="5" style="background:#afafaf;"|Praporčíci
  |-align="center"
  |[[Soubor:Emblem of Czech Land Forces.svg|50x50pixelů]]<br />Pozemní síly
  |[[Soubor:CzArmy2011 OR1b-Vojin shoulder.svg|40px]]
  |[[Soubor:CzArmy2011 OR1a-Svobodnik shoulder.svg|40px]]
  |[[Soubor:CzArmy2011 OR2-Desatnik shoulder.svg|40px]]
  |[[Soubor:CzArmy2011 OR3-Cetar shoulder.svg|40px]]
  |[[Soubor:CzArmy2011 OR4-Rotny shoulder.svg|40px]]
  |[[Soubor:CzArmy2011 OR5-Rotmistr shoulder.svg|40px]]
  |[[Soubor:CzArmy2011 OR6-Nadrotmistr shoulder.svg|40px]]
  |[[Soubor:CzArmy2011 OR7-Praporčík shoulder.svg|40px]]
  |[[Soubor:CzArmy2011 OR8-Nadpraporcik shoulder.svg|40px]]
  |[[Soubor:CzArmy 2011 OR9-Stabni praporcik shoulder.svg|40px]] 
  |-align="center"
  |[[Soubor:Emblem of Czech Air Force.svg|50px]]<br /> Vzdušné síly 
  |[[Soubor:CzAF 2011 OR1b-Vojin shoulder.jpg|50px]]
  |[[Soubor:CzAF 2011 OR1a-Svobodnik shoulder.jpg|50px]]
  |[[Soubor:CzAF 2011 OR2-Desatnik shoulder.jpg|50px]]
  |[[Soubor:CzAF 2011 OR3-Cetar shoulder.jpg|50px]]
  |[[Soubor:CzAF 2011 OR4-Rotny shoulder.jpg|50px]]
  |[[Soubor:CzAF 2011 OR5-Rotmistr shoulder.jpg|50px]]
  |[[Soubor:CzAF 2011 OR6-Nadrotmistr shoulder.jpg|50px]]
  |[[Soubor:CzAF 2011 OR7-Praporcik shoulder.jpg|50px]]
  |[[Soubor:CzAF 2011 OR8-Nadpraporcik shoulder.jpg|50px]]
  |[[Soubor:CzAF 2011 OR9-Stabni praporcik shoulder.jpg|50px]]
  |-align="center"
  | Název
  | vojín || svobodník || desátník || četař|| rotný
  | rotmistr  || nadrotmistr || praporčík || nadpraporčík || štábní praporčík
  |-align="center"
  |[[Soubor:Flag of NATO.svg|25px]] Kód NATO
  |colspan="2"|OR-1 ||OR-2  || OR-3 || OR-4 || OR-5 || OR-6 || OR-7 || OR-8 || OR-9
  |}
  
  === Důstojníci a generálové ===
  {| class="wikitable"
  !
  !colspan="3" style="background:#cfcfcf;"|Nižší důstojníci
  !colspan="3" style="background:#bfbfbf;"|Vyšší důstojníci
  !colspan="4" style="background:#afafaf;"|Generálové
  |-align="center"
  |[[Soubor:Emblem of Czech Land Forces.svg|50px]]<br />Pozemní síly
  |[[Soubor:CzArmy 2011 OF1b-Poruchik shoulder.png|50px]]
  |[[Soubor:CzArmy 2011 OF1a-Nadporuchik shoulder.png|50px]]
  |[[Soubor:CzArmy 2011 OF2-Kapitan shoulder.png|50px]]
  |[[Soubor:CzArmy 2011 OF3-Major shoulder.png|50px]]
  |[[Soubor:CzArmy 2011 OF4-Podplukovnik shoulder.png|50px]]
  |[[Soubor:CzArmy 2011 OF5-Plukovnik shoulder.png|50px]]
  |[[Soubor:CzArmy 2011 OF6-Brigadni general shoulder.svg|60px]]
  |[[Soubor:CzArmy 2011 OF7-Generalmajor shoulder.svg|60px]] 
  |[[Soubor:CzArmy 2011 OF8-Generalporucik shoulder.svg|60px]] 
  |[[Soubor:CzArmy 2011 OF9-Armadni general shoulder.svg|60px]]
  |-align="center"
  |[[Soubor:Emblem of Czech Air Force.svg|50px]]<br /> Vzdušné síly 
  |[[Soubor:Czech-Airforce OF-1a.svg|50px]]
  |[[Soubor:Czech-Airforce OF1a.svg|50px]]
  |[[Soubor:Czech-Airforce OF-2.svg|50px]]
  |[[Soubor:Czech-Airforce OF-3.svg|50px]]
  |[[Soubor:Czech-Airforce OF-4.svg|50px]]
  |[[Soubor:Czech-Airforce OF-5.svg|50px]]
  |[[Soubor:Czech-Airforce OF-6.svg|60px]]
  |[[Soubor:Czech-Airforce OF-7.svg|60px]]
  |[[Soubor:Czech-Airforce OF-8.svg|60px]]
  |[[Soubor:Czech-Airforce OF-9.svg|60px]]
  |-align="center"
  | Název
  | poručík || nadporučík || kapitán 
  | major || podplukovník || plukovník
  | brigádní generál || generálmajor || generálporučík || armádní generál
  |-align="center"
  |[[Soubor:Flag of NATO.svg|25px]] Kód NATO
  |colspan="2"|OF-1 || OF-2 || OF-3 || OF-4 ||OF-5|| OF-6 || OF-7 || OF-8 || OF-9
  |}
  
  == Veřejné zakázky ==
  === Pandur ===
  {{Podrobně|Kauza Pandury}}
  V únoru 2010 česká média začala spekulovat o nejasnostech a možné korupci ohledně výběrového řízení na nákup obrněných transportérů pro Armádu ČR. Vyšlo najevo, že výrobce [[Pandur II|Pandurů]], rakouská firma [[Steyr-Daimler-Puch Spezialfahrzeug]] (součást [[General Dynamics]]), uzavřela tajnou smlouvu s [[Lobbování|lobbistou]] Janem Vlčkem, který měl zajistit kontakt mezi firmou a českými politiky. Rakouská firma byla ochotna vyplatit lobbistům za jejich služby provizi ve výši 7 % ceny zakázky (cca 1,4 miliardy Kč). Českou republiku vyšlo jedno obrněné vozidlo Pandur údajně na 134 milionů Kč, přičemž [[Portugalsko]] ve stejné době mělo platit pouze cca 40 milionů korun za jedno vozidlo.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Kroupa
  | jméno = Janek
  | titul = Výrobce pandurů si platil schůzky s politiky. Miliardovou zakázku získal
  | periodikum = iDNES.cz
  | url = https://www.idnes.cz/zpravy/domaci/vyrobce-panduru-si-platil-schuzky-s-politiky-miliardovou-zakazku-ziskal.A100216_210717_domaci_abr
  | datum vydání = 2010-02-17
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2023-12-27
  }}</ref>
  
  Ministerstvo obrany následně vydalo dne 15. února 2010 tiskové prohlášení, ve kterém reaguje na informace uváděné v médiích. Uvádí například, že srovnání ceny českých a portugalských vozidel je ovlivněno výbavou různých verzí. [[Pozemní síly Armády České republiky|Pozemní síly AČR]] obdrží celkem 107 Pandurů, z nichž bude 99 vozidel (tj. 93 %) ve verzi s [[Samson (dálkově ovládaná zbraňová stanice)|dálkově ovládanou věží]]. Na druhou stranu portugalská armáda objednala 260 Pandurů, z nichž je pouze 32 vozidel (tj. 12 %) vyzbrojeno podobným systémem. Cena věžového kompletu přitom podle AČR činí až 40 % ceny celého vozidla. Nepoměr uváděných cen měl dále vzniknout nezapočítáním DPH v případě portugalské objednávky, což představuje 20 % rozdíl. Portugalský kontrakt rovněž nezahrnoval náklady na [[Logistika|logistickou]] podporu, učebně výcvikovou základnu, školení a munici.<ref>{{Citace elektronické monografie | příjmení = Kubovičová | jméno = Lucie | titul = Tiskové prohlášení Ministerstva obrany k ceně obrněných transportérů Pandur ze dne 19. 2. 2010 | vydavatel = www.mocr.army.cz/ | datum_vydání = 2010-02-19 | datum_přístupu = 2013-05-31 | url = http://www.mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/tiskove-prohlaseni-ministerstva-obrany-k-cene-obrnenych-transporteru-pandur-ze-dne-19–2--2010-15887/ | url archivu = https://web.archive.org/web/20200530004359/http://www.mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/tiskove-prohlaseni-ministerstva-obrany-k-cene-obrnenych-transporteru-pandur-ze-dne-19%E2%80%932--2010-15887/ | datum archivace = 2020-05-30 | nedostupné = ano }}</ref>
  
  === Gripen ===
  V únoru 2007 švédská veřejnoprávní televize odvysílala sérii pořadů o korupci při nákupech nadzvukových letadel [[Saab JAS-39 Gripen]] pro AČR, která provázela jednání o prodeji i o následném pronájmu letounů,<ref name="prehled" /> s tím, že peníze od konsorcia měly postupně dorazit ke třem prostředníkům (rakouský obchodník Alfons Mensdorff-Pouilly, bývalý kanadský politik [[Otto Jelinek]] a ředitel [[Omnipol]]u [[Richard Háva]]), kteří měli zajistit přízeň českých politiků.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Kauza Gripeny: Švédové slibují senzaci
  | periodikum = Aktuálně.cz
  | url = https://zpravy.aktualne.cz/domaci/kauza-gripeny-svedove-slibuji-senzaci/r~i:article:361868/
  | datum vydání = 2007-02-21
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2022-12-19
  }}</ref> Do celé věci měl být zapleten i politik [[Jan Kavan]].<ref>{{Citace elektronického periodika
  | titul = Gripeny: Kavan prozradil víc, než chtěl
  | periodikum = Aktuálně.cz
  | url = https://zpravy.aktualne.cz/domaci/gripeny-kavan-prozradil-vic-nez-chtel/r~i:article:366617/
  | datum vydání = 2007-02-27
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2022-12-19
  }}</ref> Celý případ následně začalo vyšetřovat švédské státní zastupitelství a vyšetřování obnovila i Policie ČR, později i obdobné instituce ve Švýcarsku, Velké Británii a Rakousku.<ref name="prehled">{{Citace elektronického periodika
  | autor = ČTK
  | titul = Hlavní události v kauze stíhacích letounů pro českou armádu
  | periodikum = www.ceskenoviny.cz
  | vydavatel = ČTK
  | url = http://www.ceskenoviny.cz/zpravy/hlavni-udalosti-v-kauze-stihacich-letounu-pro-ceskou-armadu/363163%26id_seznam%3D
  | datum vydání = 2009-03-01
  | jazyk = cs
  | url archivu = https://web.archive.org/web/20231227104149/https://www.ceskenoviny.cz/zpravy/hlavni-udalosti-v-kauze-stihacich-letounu-pro-ceskou-armadu/363163%26id_seznam%3D
  | datum archivace = 2023-12-27
  | datum přístupu = 2023-12-27
  }}</ref>
  
  V březnu [[2009]] uvalil rakouský soud [[Vazba (právo)|koluzní vazbu]] na Alfonse Mensdorff-Pouillyho, o pět týdnů později byl propuštěn.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = 
  | jméno = 
  | titul = Mensdorffa-Pouillyho propustili z vazby
  | periodikum = ČT24
  | url = https://ct24.ceskatelevize.cz/svet/1413751-mensdorffa-pouillyho-propustili-z-vazby
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2022-12-19
  }}</ref> V dubnu zveřejnil rakouský časopis ''Format'' část tajné zprávy britské protikorupční služby, podle které Mensdorff-Pouilly korupčně manipuloval politický proces v případech nákupů letounů v Rakousku, Maďarsku a Česku. K tomuto účelu měl k dispozici asi 107,6 milionu eur (2,9 miliardy korun).<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = 
  | jméno = 
  | titul = Britové rozkryli systém vyplácení provizí za gripeny
  | periodikum = TÝDEN.cz
  | url = https://www.tyden.cz/rubriky/zahranici/evropa/britove-rozkryli-system-vyplaceni-provizi-za-gripeny_115196.html
  | datum vydání = 2009-04-16
  | jazyk = cs
  | datum přístupu = 2022-12-19
  }}</ref>
  
  === Padáky VTP-100 ===
  V roce 1993, kdy byl ekonomickým náměstkem na Ministerstvu obrany [[Miroslav Kalousek]], si Armáda ČR objednala od ministerstva padáky pro dopravu skupin hloubkového průzkumu a seskoků. Ze dvou firem ve výběrovém řízení vyhrála firma Anex-Cirus Jiřího Andrlíka, která měla dodat padáky s názvem [[VTP-100]]. Průběh zkoušek dodaných prototypů nebyl zveřejněn. Na některé členy zkušební komise měl být vyvíjen nátlak, aby svá stanoviska ke zkouškám odvolali a padák doporučili. Armáda s touto firmou podepsala smlouvu na 2310 kusů i přesto, že společnost ještě právně neexistovala a nikdy žádné padáky nevyráběla.<ref name="fond">{{Citace elektronické monografie | titul = Miroslav Kalousek a 20 let jeho úřednických a politických her. Nadační fond proti korupci | url = https://docplayer.cz/68321777-Miroslav-kalousek-a-20-let-jeho-urednickych-a-politickych-her-nadacni-fond-proti-korupci.html | vydavatel = Nadační fond proti korupci}}</ref> Smlouva také byla napsaná tak nevýhodně, že ji nešlo vypovědět.<ref name="fond"/> Podle odborníků Paraclubu měl VTP-100 příliš funkcí, jež si vzájemně odporovaly. Přesto byla padáková souprava VTP-100 v roce 1996 zavedena do výzbroje Armády České republiky. V roce 1997 došlo ke smrtelné nehodě na VTP-100, při které zahynul vojín Roman Prinich.<ref>{{Citace elektronického periodika
  | příjmení = Blahout
  | jméno = Petr
  | titul = Vznik a vývoj VTP-100
  | periodikum = www.paraclub.cz
  | url = http://www.paraclub.cz/cze/start.php?id=clanky&article=115
  | datum vydání = 2004-12-13
  | url archivu = https://web.archive.org/web/20100613043452/http://www.paraclub.cz/cze/start.php?id=clanky&article=115
  | datum archivace = 2010-06-13
  | datum přístupu = 2022-12-19
  }}</ref> Soud nakonec nařídil ministerstvu odebrat dalších 300 padáků. Celkových 730 padáků za 110 milionů Kč již poté nikdy nebylo použito a v roce 2011 jim skončila životnost.<ref name="fond"/>
  
  == Odkazy ==
  === Poznámky ===
  <references group="pozn." />
  
  === Reference ===
  <references />
  
  === Související články ===
  * [[Seznam českých vojáků, kteří zemřeli v zahraničních misích]]
  * [[Aktivní záloha ozbrojených sil České republiky]]
  * [[Vojenské zařízení]]
  * [[Army Run]]
  
  === Externí odkazy ===
  * {{Commonscat}}
  * [https://www.mo.gov.cz Ministerstvo obrany České republiky]
  * [https://acr.mo.gov.cz Armádá České republiky]
  * [https://doarmady.mo.gov.cz kariéra v Armádě České republiky]
  * [http://armada.vojenstvi.cz/ historie Armády České republiky]
  * [https://www.zakonyprolidi.cz/cs/1999-221 Zákon o vojácích z povolání]
  * {{Citace elektronické monografie
   | příjmení = Krejča
   | jméno = Leoš
   | titul = Zahraniční operace Armády České republiky
   | url = https://www.vhu.cz/prehled-cesti-vojaci-v-novodobych-zahranicnich-operacich/
   | datum vydání = 2024-09-12
   | datum přístupu = 2024-12-15
   | vydavatel = vhu.cz
   | jazyk = česky
  }}
  
  {{Letecká záchranná služba v Česku}}
  {{Armády Evropy}}
  {{Autoritní data}}
  {{Portály|Česko|Válka a vojenství}}
  
  [[Kategorie:Armáda České republiky| ]]
  [[Kategorie:České vojenství]]
  [[Kategorie:Vojenské jednotky založené roku 1993]]
  [[Kategorie:Český lev ve znaku]]
  [[Kategorie:Moravská orlice ve znaku]]
  [[Kategorie:Slezská orlice ve znaku]]
infoboxes: [{"title": "Arm\u00e1da \u010cesk\u00e9 republiky", "data": {"Zalo\u017eeno": "1. ledna 1993", "St\u00e1t": "\u010cesko", "Slo\u017eky arm\u00e1dy": "Pozemn\u00ed s\u00edly \u00b7 Vzdu\u0161n\u00e9 s\u00edly \u00b7 Speci\u00e1ln\u00ed s\u00edly \u00b7 Inf. a kyber. s\u00edly \u00b7 Teritori\u00e1ln\u00ed s\u00edly", "Velitelstv\u00ed": "Praha", "V\u00fdro\u010d\u00ed": "30. \u010dervna \u2013 Den ozbrojen\u00fdch sil \u010cesk\u00e9 republiky"}}, {"title": "Velen\u00ed", "data": {"Vrchn\u00ed velitel": "Petr Pavel", "Ministryn\u011b obrany": "Jana \u010cernochov\u00e1", "N\u00e1\u010deln\u00edk Gen. \u0161t\u00e1bu": "arm. gen. Karel \u0158ehka"}}, {"title": "Stav", "data": {"Aktivn\u00edch voj\u00e1k\u016f": "cca 23,6 tis\u00edce (2025)", "Rezervist\u016f": "4 266 (AZ, 2024)"}}, {"title": "V\u00fddaje", "data": {"Rozpo\u010det": "116,1 mld. K\u010d (2025)"}}, {"title": "Pr\u016fmysl", "data": {"Dom\u00e1c\u00ed dodavatel\u00e9": "Czechoslovak Group \u00b7 Colt CZ Group \u00b7 STV Group \u00b7 Sellier & Bellot \u00b7 Aero Vodochody \u00b7 Omnipol \u00b7 L.P.P holding \u00b7 MPI Group \u00b7 SVOS \u00b7 Zeveta Bojkovice \u00b7 Synthesia", "Zahrani\u010dn\u00ed dodavatel\u00e9": "BAE Systems \u2013 Saab \u00b7 EADS \u2013 Airbus, CASA \u00b7 Fabrique Nationale \u00b7 General Dynamics \u00b7 Iveco \u00b7 Bell Helicopter Textron", "Pr\u016fmysl": "\u00b7 N\u00e1rodn\u00ed rozli\u0161ovac\u00ed znak"}}]