text: # Augustowský zátah
  Augustowský zátah (polsky Obława augustowska) byla akce sovětské Rudé armády provedená během července 1945, která měla rozprášit antikomunistické tendence v oblasti Suwałki a Augustova. Vedle jiných se na akci podílely i oddíly NKVD. Zátah se někdy označuje jako „Malá Katyň“.
  
  ## Průběh
  V období mezi 10. a 25. červencem 1945 provedli příslušníci 3. běloruského frontu Rudé armády a 62 jednotek NKVD rozsáhlou operaci v okolí augustovského lesa a jeho okolí. Z polských vojáků Sovětům nejvíce pomáhal pozdější ministr vnitra Miroslaw Milewski. Příslušníci Rudé armády obehnali zdejší vesnice, pozatýkali jejich obyvatelstvo, které podezřívali ze styků s odpůrci režimu. Zajato tak bylo přes sedm tisíc lidí, které sovětští vojáci uvěznili na více než padesáti místech. V nich zadržované mučili, a spoutané ostnatým drátem vyslýchali. Některé po výslechu poslali domů, ale například 252 Litevců, patřících do uskupení snažící se o nezávislost jejich národa, předali NKVD. Dalších asi 600 lidí polské národnosti ovšem zmizelo beze stopy.
  Existuje podezření, že byli převezeni do blízkosti města Grodno a tam v pevnosti zavražděni. V těchto prostorách členové NKVD prováděli popravy již v minulosti. Místem vykonání vražd se zřejmě stala vesnice Naumowicz. Dle polského historika profesora Krzysztofa Jasiewicze probíhaly vraždy u jezera Goldap nebo u obce Rominty, poblíž které se nachází lovecký zámeček
  Hermanna Göringa. Autorka knihy o Katyni, ruská profesorka Natalia Lebeděva z Historického ústavu Ruské akademie věd, vyslovila myšlenku, že se polští občané mohli dostat do tajného tábora, v němž pak na nich probíhaly experimenty chemickými nebo biologickými zbraněmi.
  Roku 2011 ruský historik Nikita Petrov publikoval šifrované telegramy, jež v červenci 1945 poslal generál Viktor Abakumov, velitel kontrarozvědky, šéfovi NKVD Lavrentiji Berijovi. Depeše se podařilo nalézt během roku 1990 v archivech sovětské tajné služby KGB. V nich stojí, že 20. července 1945 přijela z Moskvy do Olecka speciální skupina pracovníků určená k likvidaci osob zadržených v lesích okolo Augustówa. Těch mělo být 592, což téměř odpovídá počtu osob, jenž během této akce v regionu zmizel.
  Během srpna proběhla podobná akce Rudé armády a NKVD také na druhé straně hranice v litevském okrese Marijampole.
  
  ## Vyšetřování
  V listopadu 1945 vyslali obyvatelé obce Giby delegaci za Bolesławem Bierutem, která se zajímala o osudy pohřešovaných osob. Na konci padesátých let se o zmizelé občany zajímali i dva poslanci, Jan Kłoczko a Antoni Palczak, ale nezjistili vůbec nic. Během roku 1987 začala exhumace hrobů v lese u osady Gip, v nichž se měla nacházet těla mrtvých Poláků. Nakonec se ovšem ukázalo, že v hroby ukrývaly těla mrtvých německých vojáků ze druhé světové války.
  Komunistické úřady nikdy nepotvrdily realizaci zátahu. Mluvčí vlády Jerzy Urban popřel i zmizení polských občanů. V roce 1992 sice státní zástupce v Suwałkách zahájil vyšetřování. To pak ale bylo následně zastaveno. Další vyšetřování prováděl po roce 2000 Ústav paměti národa. Ten zátah původně klasifikoval jako komunistický zločin a od července 2009 také jako zločin proti lidskosti. Polští vyšetřovatelé se několikrát s žádostí o pomoc obrátili na Ruskou federaci.
  
  ## Vzpomínka
  Na památku zátahu byl roku 1987 v Gipy zbudován pomník, jehož autorem je Andrzej Strumiłło. V obci se také každoročně konají vzpomínkové akce upomínající na události z roku 1945. Roku 1991, po exhumaci těl z hrobů u Giby, byl na tomto místě vztyčen kříž představující symbolicky hrob. Na deskách u kříže jsou uvedena jména 530 osob.
  
title: Augustowský zátah
wikitext: [[Soubor:Giby - krzyż-1.jpg|náhled|Kříž v&nbsp;Giby věnovaný památce zavražděných]]
  '''Augustowský zátah''' ({{Vjazyce2|pl|''Obława augustowska''}}) byla akce [[Sovětský svaz|sovětské]] [[Rudá armáda|Rudé armády]] provedená během července 1945, která měla rozprášit antikomunistické tendence v&nbsp;oblasti [[Suwałki]] a [[Augustov]]a. Vedle jiných se na akci podílely i oddíly [[NKVD]]. Zátah se někdy označuje jako „Malá [[Katyňský masakr|Katyň]]“.
  
  == Průběh ==
  V&nbsp;období mezi 10.&nbsp;a 25.&nbsp;červencem 1945 provedli příslušníci [[3. běloruský front|3.&nbsp;běloruského frontu]] Rudé armády a 62&nbsp;jednotek NKVD rozsáhlou operaci v&nbsp;okolí augustovského lesa a jeho okolí. Z&nbsp;polských vojáků Sovětům nejvíce pomáhal pozdější ministr vnitra [[Miroslaw Milewski]]. Příslušníci Rudé armády obehnali zdejší vesnice, pozatýkali jejich obyvatelstvo, které podezřívali ze styků s&nbsp;odpůrci režimu. Zajato tak bylo přes sedm tisíc lidí, které sovětští vojáci uvěznili na více než padesáti místech. V&nbsp;nich zadržované mučili, a spoutané ostnatým drátem vyslýchali. Některé po výslechu poslali domů, ale například 252 Litevců, patřících do uskupení snažící se o nezávislost jejich národa, předali NKVD. Dalších asi 600&nbsp;lidí polské národnosti ovšem zmizelo beze stopy.
  
  Existuje podezření, že byli převezeni do blízkosti města [[Grodno]] a tam v&nbsp;pevnosti zavražděni. V&nbsp;těchto prostorách členové NKVD prováděli popravy již v&nbsp;minulosti. Místem vykonání vražd se zřejmě stala vesnice [[Naumowicz]]. Dle polského historika profesora Krzysztofa Jasiewicze probíhaly vraždy u jezera [[Goldap]] nebo u obce [[Rominty]], poblíž které se nachází lovecký zámeček
  [[Hermann Göring|Hermanna Göringa]]. Autorka knihy o Katyni, ruská profesorka Natalia Lebeděva z&nbsp;Historického ústavu Ruské akademie věd, vyslovila myšlenku, že se polští občané mohli dostat do tajného tábora, v&nbsp;němž pak na nich probíhaly experimenty [[Chemická zbraň|chemickými]] nebo [[Biologická zbraň|biologickými zbraněmi]].
  
  Roku 2011 ruský historik Nikita Petrov publikoval šifrované telegramy, jež v&nbsp;červenci 1945 poslal generál Viktor Abakumov, velitel kontrarozvědky, šéfovi NKVD [[Lavrentij Pavlovič Berija|Lavrentiji Berijovi]]. Depeše se podařilo nalézt během roku 1990 v&nbsp;archivech sovětské tajné služby [[KGB]]. V&nbsp;nich stojí, že 20.&nbsp;července 1945 přijela z&nbsp;[[Moskva|Moskvy]] do [[Oleczko|Olecka]] speciální skupina pracovníků určená k&nbsp;likvidaci osob zadržených v&nbsp;lesích okolo Augustówa. Těch mělo být 592, což téměř odpovídá počtu osob, jenž během této akce v&nbsp;regionu zmizel.
  
  Během srpna proběhla podobná akce Rudé armády a NKVD také na druhé straně hranice v&nbsp;litevském okrese [[Marijampole]].
  
  == Vyšetřování ==
  V&nbsp;listopadu 1945 vyslali obyvatelé obce Giby delegaci za [[Bolesław Bierut|Bolesławem Bierutem]], která se zajímala o osudy pohřešovaných osob. Na konci padesátých let se o zmizelé občany zajímali i dva poslanci, Jan Kłoczko a Antoni Palczak, ale nezjistili vůbec nic. Během roku 1987 začala exhumace hrobů v&nbsp;lese u osady Gip, v&nbsp;nichž se měla nacházet těla mrtvých Poláků. Nakonec se ovšem ukázalo, že v&nbsp;hroby ukrývaly těla mrtvých německých vojáků ze [[Druhá světová válka|druhé světové války]].
  
  Komunistické úřady nikdy nepotvrdily realizaci zátahu. Mluvčí vlády Jerzy Urban popřel i zmizení polských občanů. V&nbsp;roce 1992 sice státní zástupce v&nbsp;[[Suwałki|Suwałkách]] zahájil vyšetřování. To pak ale bylo následně zastaveno. Další vyšetřování prováděl po roce 2000 [[Ústav paměti národa (Polsko)|Ústav paměti národa]]. Ten zátah původně klasifikoval jako [[komunistický zločin (polský právní pojem)|komunistický zločin]] a od července 2009 také jako [[zločin proti lidskosti]]. Polští vyšetřovatelé se několikrát s&nbsp;žádostí o pomoc obrátili na Ruskou federaci.
  
  == Vzpomínka ==
  Na památku zátahu byl roku 1987 v&nbsp;Gipy zbudován pomník, jehož autorem je Andrzej Strumiłło. V&nbsp;obci se také každoročně konají vzpomínkové akce upomínající na události z&nbsp;roku 1945. Roku 1991, po exhumaci těl z&nbsp;hrobů u Giby, byl na tomto místě vztyčen kříž představující symbolicky hrob. Na deskách u kříže jsou uvedena jména 530&nbsp;osob.
  
  == Odkazy ==
  
  === Reference ===
  {{Překlad
   | jazyk = pl
   | článek = Obława augustowska
   | revize = 41369573
  }}
  
  === Související články ===
  * [[Katyňský masakr]]
  {{Autoritní data}}
  
  {{Portály|Polsko}}
  
  [[Kategorie:Dějiny Polska 20. století]]
  [[Kategorie:NKVD]]
infoboxes: []