text: # Michelská madona
  Michelská madona je práce neznámého řezbáře, zvaného Mistr Michelské madony, který působil pravděpodobně v Brně či v Praze ve 2. třetině 14. století. Název sochy, dovezené z Brna (1856), se vztahuje k nepůvodnímu umístění ve farním kostele v Michli, odkud ji zakoupila Národní galerie v Praze.
  
  ## Popis a zařazení
  Socha Michelské madony, vysoká 120 cm, je vyřezána z hruškového dřeva a nese stopy polychromie. Je to nejvýznamnější ukázka lineárně rytmického slohu řezbářství ze druhé čtvrtiny 14. století v českých zemích. Jsou pro něj charakteristické drapérie těsně přiléhající k válcovitému trupu v nízkých prohnutých řasách, které mají dekorativně-kresebný ráz, podobně jako loktuše a pramínky vlasů. U figury Madony v kontrapostu je zřetelně rozlišena stojící a volná noha. Dítě spočívá na vysunutém pravém boku, kam se vertikálně i horizontálně sbíhají záhyby šatu a opticky zdůrazňují spojení mezi matkou a dítětem. Nižší posazení dítěte umožnilo větší sklon hlavy matky a větší uzavřenost sochařské kompozice. Ruce malého Ježíše se nezachovaly, ale je zřejmé, že žehná a je proto obrácen nikoliv k matce, ale k věřícím.
  Tvarová koncepce Michelské madony má blízko k lineárnímu slohu francouzského kamenného sochařství 1. třetiny 14. století (sochy pěti apoštolů z kostela St. Jacques-aux-Pèlerins, náhrobní plastiky francouzských králů v St. Denis), který našemu prostředí mohlo zprostředkovat Porýní. Typickými rysy soch této slohové vrstvy je tvarová stylizace a schematické husté lineární řasení drapérie u stojících i ležících postav. Nápadné jsou přesně viděné a reprodukované věcné detaily a dekorativní bohatství. Také dřevěné sochy z okruhu Michelské madony byly původně kryty polychromií, zlacením a puncováním.
  Dobře rozeznatelný abstrahující styl dílny Mistra Michelské madony postupně vstřebával podněty soudobé deskové malby, která byla více orientována na italské vzory (Hlava Michelské madony je nápadně podobná Madoně z Veveří). Projevil se větším důrazem na hmotný objem postav a realistické ztvárnění detailů. Ze stejné dílny pocházejí další moravské sochy (Madona z Velkého Meziříčí, malý Apoštol z Veverské Bítýšky, Znojemská madona, Madona prostějovská, ad.). Pozdní díla, připisovaná dílně Mistra Michelské madony, již předznamenávají vyvázání z lineárního formalismu, provázené úsilím o konkrétní tvar a větší přirozenost.
  
title: Michelská madona
wikitext: {{Infobox - socha}}
  '''Michelská madona''' je práce neznámého řezbáře, zvaného [[Mistr Michelské madony]], který působil pravděpodobně v Brně či v Praze ve 2. třetině 14. století. Název sochy, dovezené z Brna (1856),<ref>Hrabovská, 2008, s. 44</ref> se vztahuje k nepůvodnímu umístění ve farním kostele v&nbsp;Michli, odkud ji zakoupila [[Středověké umění v Čechách a střední Evropa 1200–1550 (Národní galerie v Praze)|Národní galerie v Praze]].
  
  == Popis a zařazení ==
  Socha Michelské madony, vysoká 120 cm, je vyřezána z hruškového dřeva a nese stopy polychromie. Je to nejvýznamnější ukázka lineárně rytmického slohu řezbářství ze druhé čtvrtiny 14. století v českých zemích. Jsou pro něj charakteristické drapérie těsně přiléhající k válcovitému trupu v nízkých prohnutých řasách, které mají dekorativně-kresebný ráz, podobně jako loktuše a&nbsp;pramínky vlasů. U figury Madony v kontrapostu je zřetelně rozlišena stojící a volná noha. Dítě spočívá na vysunutém pravém boku, kam se vertikálně i&nbsp;horizontálně sbíhají záhyby šatu a opticky zdůrazňují spojení mezi matkou a&nbsp;dítětem. Nižší posazení dítěte umožnilo větší sklon hlavy matky a větší uzavřenost sochařské kompozice. Ruce malého Ježíše se nezachovaly, ale je zřejmé, že žehná a je proto obrácen nikoliv k matce, ale k věřícím.<ref>Hrabovská, 2008, s. 18-19</ref>
  
  Tvarová koncepce Michelské madony má blízko k lineárnímu slohu francouzského kamenného sochařství 1. třetiny 14. století (''sochy pěti apoštolů z kostela St.&nbsp;Jacques-aux-Pèlerins'', ''náhrobní plastiky francouzských králů v St. Denis'')<ref>Homolka, 2005, s. 297-298</ref>, který&nbsp;našemu prostředí mohlo zprostředkovat Porýní. Typickými rysy soch této slohové vrstvy je&nbsp;tvarová stylizace a schematické husté lineární řasení drapérie u stojících i&nbsp;ležících postav. Nápadné jsou přesně viděné a reprodukované věcné detaily a dekorativní bohatství. Také dřevěné sochy z&nbsp;okruhu Michelské madony byly původně kryty polychromií, zlacením a puncováním.
  
  Dobře rozeznatelný abstrahující styl dílny Mistra Michelské madony postupně vstřebával podněty soudobé deskové malby, která byla více orientována na italské vzory (Hlava Michelské madony je nápadně podobná [[Madona z Veveří|Madoně z Veveří]]). Projevil se větším důrazem na hmotný objem postav a realistické ztvárnění detailů. Ze stejné dílny pocházejí další moravské sochy (''Madona z Velkého Meziříčí'', malý ''Apoštol z Veverské Bítýšky'', ''Znojemská madona'', ''Madona prostějovská'', ad.). Pozdní díla, připisovaná dílně Mistra Michelské madony, již předznamenávají vyvázání z lineárního formalismu, provázené úsilím o&nbsp;konkrétní tvar a větší přirozenost.
  
  == Reference ==
  <references />
  
  == Literatura ==
  * Fajt J, Chlumská Š, Čechy a střední Evropa 1220-1550, Národní galerie v Praze 2014, {{ISBN|978-80-7035-569-5}}, s. 20-21
  * Mistr Michelské madony - druhý život; Katalog vystavených děl Mistra Michelské madony, in: David Majer (ed.), ''Král, který létal. Moravsko-slezské pomezí v kontextu středoevropského prostoru doby Jana Lucemburského,'' Ostrava 2011, s. 433-450, 451–472.
  * Tereza Hrabovská, Mistr Michelské madony a jeho dílna, Bakalářská práce, Katolická teologická fakulta, Ústav dějin křesťanského umění Praha, 2008
  * [[Jaromír Homolka]]: K některým problémům českého sochařství 14. století, in: Jan Royt/ Michaela Ottová/ Aleš Mudra: Regnum Bohemiae et Sacrum Romanum Imperium, Sborník k poctě Jiřího Kuthana, Praha 2005, 297-298
  * [[Albert Kutal]], [[Jaromír Homolka]]: Mistr Michelské madony. Madona s dítětem a Apoštol, in: [[Jaroslav Pešina]]: České umění gotické 1350-1420, Praha 1970, 127-132
  * [[Albert Kutal]]: Sochařství, in: [[Jaroslav Pešina]]: České umění gotické 1350-1420, Praha 1970, 113-114
  * [[Albert Kutal]]: České gotické sochařství 1350-1450, Praha, 1962
  
  == Externí odkazy ==
  * {{Commonscat}}
  * [http://www.rozhlas.cz/leonardo/historie/_zprava/tajemstvi-mistra-michelske-madony--863598 ČRO Leonardo: Tajemství Mistra Michelské madony, 2011]
  
  {{Autoritní data}}
  {{Portály|Praha|Křesťanství|Umění}}
  
  [[Kategorie:Sochy Panny Marie v Praze]]
  [[Kategorie:České gotické sochařství]]
  [[Kategorie:Sbírka Národní galerie v Praze]]
  [[Kategorie:Sochy Madony s dítětem v Česku]]
  [[Kategorie:Díla z Michle]]
  [[Kategorie:Dřevěné sochy v Praze]]
infoboxes: [{"title": "Z\u00e1kladn\u00ed \u00fadaje", "data": {"Autor": "Mistr Michelsk\u00e9 madony"}}, {"title": "Popis", "data": {"Materi\u00e1l": "d\u0159evo"}}, {"title": "Um\u00edst\u011bn\u00ed", "data": {"Um\u00edst\u011bn\u00ed": ["Ane\u017esk\u00fd kl\u00e1\u0161ter", "multimedi\u00e1ln\u00ed obsah na Commons", "N\u011bkter\u00e1 data mohou poch\u00e1zet z datov\u00e9 polo\u017eky.", "Tento box: zobrazit diskuse"]}}]